194 44 



tako lijepa i sjajna, da nikakva risarija ni opis ne može njezine 

 ljepote prikazati. U istinu, mrki veličajni zidovi te palače van- 

 redno su me presenetili, makar da sam već toliko toga o njoj 

 čitao. Hodajuć po starom dijelu Spljeta, koji je sagrađen unutar 

 te palače, snebivao sam se nad tolikom ogromnošću Dioklecija- 

 nova Ijetnika. Površina palače iznosi 38.236[^ metara, na kojoj 

 su danas u kućama, u crkvama, dvorištima i trgovima 843 zem- 

 ljišne čestice pripadajući 400 vlasnika. Palača je građena na 

 oblik utvrđenoga rimskoga tabora t. j. ne sasvim pravilna če- 

 tverokuta. Manja, južna stranica toga četverokuta okrenuta je 

 prema moru, te se vidi, da je najznamenitija i najbolje urešena 

 bila. Najljepši joj ures bijaše 50 polustupova dorskoga sloga, 

 koji su tvorili sedam metara široku galeriju duž cijeloga pročelja. 

 Ova galerija bijaše i zimi i ljeti veoma ugodno boravište i 

 baš carsko šetalište u samoj palači. Svodovi galerije danas su 

 zazidani, a u samoj galeriji sada je mnoštvo malih sobica. Srećom 

 da množina malenih kućica i dućančića uz južni zid podignutih 

 ne zastire velikih pres vođenih prozora. U zidu, kojima su ti 

 drevni prozori zazidani, otvoreni su danas prozori svake veličine, 

 a kako nemaju nikakove simetrije, kvare cijelo pročelje. Tako su 

 isto naslonjene kuće na unutrašnje strane staroga zida, nad kojim 

 strše danas svakovrsni krovovi, davajući čudnovat obrub sa- 

 mome zidu. 



Na četiri ugla palače podizaše se po jedna četverokutna kula 

 4 metra iznad okolišnoga zida, koji je bio prema nejednakosti tla 

 17—23-5 m. visok, a debeo 2 metra. Od spomenutih kula opstoje 

 još tri, od kojih su dvije pretvorene u stanove. Osim ovih kula 

 bijahu također na krajevima trojih vrata palače osmokutne kule, 

 kojima ima još slabih tragova na istočnim vratima. Po mnijenju 

 Adamovom bijaše još više kula na zidovima. Općenito se drži, 

 da su te kule služile kao stražarnice za stražu palače. U palaču 

 se je ulazilo na troja vrata i na jedan prosti ulaz od morske 

 strane; po jedna dakle vrata stojahu u sredini svake stranice 

 četverokutnika. Po tom se vidi, da je zgrada bila iznutra razdi- 

 jeljena u dvije ulice, koje se u sredini palače križahu i izla- 

 žahu na svaka pojedina vrata, te i tim davahu sliku utvrđenoga 

 rimskoga tabora. — Glavni ulaz bijaše sa sjeverne strane, gdjeno 

 bijahu zlatna vrata (Porta aurea), kojima se je u palaču dola- 

 zilo drumom iz susjednoga grada Salone (Solina). Ta su vrata 



