51 201 



narhiji već jedino u inozemstvu. Otvor na more kod Metkovića 

 ima raznih neprilika, tako da se onuda neda pomisliti uvoz i 

 izvoz na veliko. Spljet, najbolja luka dalmatinska, ima prednost 

 pred drugim točkama i s toga, što je smješten usred dalmatin- 

 skoga primorja. Ovdje dakle treba da bude izlazna točka za bo- 

 sansku željeznicu, koja će spajati dva znamenita grada, Sarajevo 

 i Spljet, udaljena samo 12 do 14 sati željezničke vožnje. Ova že- 

 ljeznica preko Aršana na dalmatinsko-bosanskoj međi bit će od 

 neprocjenivc vrijednosti za Spljet i za cijelu Dalmaciju. Do sada 

 odijeljena od ostale Evrope živjela je Dalmacija kukavnim ži- 

 votom, tako da smo često čuli na svome putu po Dalmaciji, kako 

 austrijska vlada nije bolja od mletačke. Dalmacija će izgradnjom 

 bosansko - dalmatinske željeznice s priključkom k sjeveru preko 

 Knina na hrvatsku željeznicu lijepo procvasti. Uz razvitak trgo- 

 vine bez sumnje će, kad budu stvorene nužne sveze i komfort, 

 poplaviti zemlju nebrojeni turiste, što će biti vrlo lijep dohodak 

 za zemlju. Bajno dalmatinsko primorje sa svojim historijskim 

 blagom sigurno će moći da se takmi i sa drugim evropskim prije- 

 djeiima. Onda će u istinu za Evropljane postati Dalmacija „Švi- 

 carska u moru", jer će bogati svijet zimu a mnogi i proljeće i 

 jesen spro vadati u Dalmaciji, a ljeto u Švicarskoj. 



Drugi dan me je iznenadio mons. Bulić poslavši mi na dar 

 neke svoje manje publikacije. Žalibože kasnije se nijesmo više 

 vidjeH, da mu usmeno zahvalim. Svakako nam je ostao dični 

 taj muž u trajnoj uspomeni. Taj dan ostadosmo još čitav u 

 Spljetu, jer su neki od našega društva pošli u Zagorje. U jutro 

 naime dođe neki gospodin s molbom, da bi se stručnjaci iz na- 

 šega društva otputili na njegovim kočijama do Sinja, da ispitaju 

 neke tamošnje novo obretene ugljenike Kakogod me je želja 

 vukla, da vidim dalmatinsko Zagorje i njegovu čuvenu metropolu 

 Sinj, ipak se poradi velike žege nijesam mogao riješiti, da pođem 

 onamo. Manjina, specijaliste geolozi odoše, da riješe časnu mi- 

 siju. Oni nađoše u istinu obilnih naslaga kamenoga ugljena, ali 

 konstatovahu, da je još premlad za iskapanje. Koji smo ostali u 

 Spljetu razgledasmo još pobliže neke starine, posjetismo Narodnu 

 čllaonicn na Staroj obali, zatim Prokurative (Hotel de la Ville), 

 koje bi po izvornoj osnovi imale poput istoimenih trijemova na 

 Markovu trgu u Mlecima okružavati Mmmontovu poljanu. Pod 

 večer pođoh sa jednim iz našega društva u kupalište na Bačvi- 



