202 52 



čama. Pristala podvorkinja kupališna, motreći nas u čudu, pre- 

 birala je amo tamo, koje bi nam rublje dala, primjetnuvši zlobno 

 „kod nas nisu gospoda tako tusta". Kupelj na Bačvicama nam 

 se je vrlo svidila, jer je tamo kao i u našem Novom ili Cirkve- 

 nici plitko more daleko od obale ; dakle za neplivače non 

 plus ultra. 



IV. Od Spljeta do Dubrovnika. 



Slijedeće smo jutro rano ostavili Spljet. Po običaju, otkad 

 smo spavali na palubi, ustadoh već oko 4 sata. Vrijeme bilo vrlo 

 lijepo, more „kao janje" mirno na daleko i izvan luke. Za po 

 sata, kao što svaki dan tako i danas, mornari prali palubu. 

 Jedan saspi velik mlaz vode, a drugi za njim bosonogi ili obu- 

 veni deri, metlaj i čisti. Ta čistoća na lađi vanredno prija put- 

 niku. Naša je Margita uvijek izgledala čista i svijetla, kao što do- 

 likuje gospodskoj jahti. — Zvonimirov grad po malo tonuo u 

 more, a s njime i veličajna njegova okolica. Plovidba bila pre- 

 krasna: nebo kano da se je smiješilo blagim jutrašnjim smi- 

 ješkom, sunce već poskočilo nad obzor, a brod naš sjekao mirno, 

 tiho more. Odmicao seje neprestano, letio, hrlio naprijed, a pjena uz 

 brkove letjela, ostajala po krmi daleko, daleko, dok bi oku iz- 

 bjegla. Plovili smo prostranim konalom Bračkim, koji se stere 

 između primorja i otoka Brača. Ovaj otok, likom svojim sličan 

 jajetu, najveći je (394n km.) i najznamenitiji dalmatinski otoK. 

 On je k tomu najnapučeniji, te vinom („vugava") i uljem najbo- 

 gatiji otok u jadranskome more Nama se je u prvi mah iz da- 

 leka pričinjao vrlo tužnim, jer smo viđeli pred sobom golemu 

 rpu ogoljenih vapnenih gora, koje jedna drugu nadvisuju i go- 

 lotinjom natkriljuju. Motreći međutim bolje taj otok, uvjerismo 

 se, da su doduše vrhunci gora tu i tamo bijeli i kršni, no obronci 

 gora posuti su lijepim zelenilom, krasnim vinogradima, maslini- 

 cima i bujnim biljem, što stoki za hranu služi. Sa naše se jahte 

 činio Brač kao kaki amfiteatar. Na sjevernoj obali, prema 

 Spljetu, tlo je položito i plodno, gore su neznatne; iza toga sli- 

 jedi u sredini otoka posut selima i crkvicama ovisoki ravnjak, a 

 za ovim se ispinju ovisoki vrhunci južne obale. Medu ovima se 

 ističe Sutvld (Sveti Vid 785 m.) najveći vrhunac na svem hr- 

 vatskom otočju. S.i Margite jasno razabrasmo mjesta na Braču 



