208 58 



sobolnih („hrvatska Madeira"), jer se nigdje kao ovdje ne ujedi- 

 njuje tako zgodno toplo podneblje i svježi morski zrak. U istinu, 

 nastojanjem dra. Ungerà bude ustrojeno higiensko društvo, koje 

 si uze za zadaću, da se grad Hvar uredi za lječilište. Ipak se 

 do sada slabo moglo to društvo svojim uspjehom pohvaliti. Krivo 

 je tomu pomanjkanje eneržije i nedostatak reklame, bez koje i 

 isti rajski prijedjeli ne stječu prijatelja i posjetilaca. 



Grad Hvar nosi posve mletački tip ; krilati lav, taj simbol 

 države sv. Marka, vidi se na mnogim zgradama, pa i inače Hvar 

 je uza Zadar najviše potalijančeni grad u Dalmaciji. Iz luke do- 

 lazi se na glavni trg, na kojemu je vrlo prostrana stolna crkva 

 sa slikarijama mletačkih umjetnika iz 17. stoljeća, a do nje ne- 

 znatni biskupski dvor. Nekoć bijaše najljepša zgrada na glavnom 

 trgu loggia. Ova je zgrada s krasnom fasadom sagrađena u 17. 

 stoljeću po starijem nacrtu mletačkoga graditelja Sanmichiela. 

 Mi uniđosmo odmah u tu zgradu, koja rabi sada Iječištu kao 

 tako zvani „Kursalon". Bezbroj talijanskih novina i slaba crna 

 kava : to je sve, što smo našli u tom Kursalonu, do kojega je 

 „orologio" nešto kasnije dograđen. Na južnoj je strani trga 

 ogromna stara zgrada zvana Fondaco. Tu bijaše za mletačke 

 vlade u prvom katu kazalište i općinski ured, a raži zemlje 

 žitnica i neke vrste „dok" ili pomorski arsenal. Nešto je izvan 

 grada k jugu usred bujnoga zelenila prostran samostan Franje- 

 vački vrlo lijepa položaja. U tom samostanu ima lijepih slika, 

 među kojima se osobito ističe u refektoriju „Zadnja večera" od 

 slikara Rosellija. Mi smo pristali u Hvaru samo zato, da naš 

 maršal potraži neke prirodnine i da uzmogne pohoditi prirod- 

 njaka Dr. Grgura Bučića. 



Za pol sata krenusmo odmah dalje. Korčulanskim konalom 

 mimo zelenoga otoka Sćedra (Torcola) lelismo izravno za našim 

 ciljem, gradom Korčulom na istočnoj strani istoimenoga otoka 

 naprama poluotoku Ratu (tako zvani Pelješac). Već smo minuli 

 tijesnac između Punte S. Giovani i Punte Kneza, te se na očigled 

 nn-koga sv. Ilije (Monte Vipera) prikučismo našemu cilju. Kako 

 se je grad Korčula smjestio na okruglu poluotoku, koji je svezan 

 uzanom prevlakom sa samim otokom, ima grad na obje strane 

 prevlake luku. Mi pristadosmo u slabije polaženoj, južnoj luci. 

 Grad Korčula utvrđen je na talijansku, okružen zidinama i ku- 

 lama, koje ga dijele od predgrađa. Unišav u grad nađosmo 



