210 60 



kamenolome prekrasnoga korčulanskoga kamena, od kojega je u 

 naše doba sagrađena zavjetna crkva u Beču. Dok je naš maršal 

 otišao da potraži staroga znanca, sabirača morskih životinja, na- 

 vrnusmo se neki u čitaonicu. Na to odosmo da pogledamo kor- 

 čulanski svijet, koji se je pod noć sav našao na okupu kod glazbe. 

 Tu nam je g. Arneri tumačio prilike korčulanske, gdje su kao 

 što svuda po svijetu u glavnom dvije stranke. Prema tomu ima 

 grad i dvije gradske glazbe, dakako objema je pročelnik češke na- 

 rodnosti. Budući da smo sjutradan rano odlučili nastaviti svoj 

 put, oprostismo se odmah kod glazbe sa prijaznim Korčulan- 

 cima. Ovdje bi mogh još spomenuti, kako je u zoologičkom po- 

 gledu zanimljiv otok Korčula, što na njemu ima čagalj a, koji su 

 inače na kopnu rijetki, te ih ima u Evropi još jedino u nekim 

 prijedjelima Grčke. 



Kao što dan prije tako i u jutru, čim sam ustao, oti- 

 male su mi se oči za veličajnom Viperom na Ratu, koja te do- 

 nekle sjeća na Paklenicu. U opće krasota korčulanskoga okoliša 

 ne da se opisati ; kad ga je čovjek jednom vidio, nikada ga ne će 

 više zaboraviti. Ne čudim se nimalo, što je dr. Jiruš, osobiti pri- 

 jatelj prirode i prvi profesor botanike na hrvatskom sveučilištu 

 u Zagrebu, dok je bio u Hrvatskoj, rado zalazio u taj divni 

 prijedjel. Makar da smo prije odlaska na sve strane pošiljali po 

 vodu, ne dobismo je ni za lijek u cijeloj Korčuli. Nije druge, a 

 mi i bez vode odlučismo naprijed. Jutrašnja vožnja tjesnacem 

 između otoka Korčule i poluotoka Pelješca bila upravo čarobna. 

 Sunčani traci razlili se po tjesnacu poput ognjene rijeke, oblije- 

 vajući ružičastim žarom obostranu obalu po kojoj se sjajile bi- 

 jele kućice. Prama tomu su gudure i klanci na Viperi u sjeni 

 mrko izgledali, dok su njezini najviši vrhunci zamotani bili sinjim 

 velom. Morska se pučina bijelila poput mlijeka, dapače mjesti- 

 mice se blistala poput bisera. Kako je ovuda glavni prolaz za 

 sve lađe, koje dolaze iz sjeverne Dalmacije u južnu i obratno, 

 uvijek ćeš naći ovuda lađa. I mi smo ugledali u daljini kako 

 s juga dolaze dva ogromna ratna broda, od kojih se je more 

 zaljuljalo sve do korčulanskih obala. Već smo minuli Orebič, gdje 

 se je nastanilo najviše pomorskih kapetana željnih počinka usred 

 čarobne okolice. Za malo eto nas u prijedjelu, gdje je more rek 

 bi naraslo, jer se sastaju četiri konala. K jugu otvoreno more, 

 a k jugoistoku se prostro duguljasti zeleni otok Mljet, prateći 



