216 66 



sav opasan dvojakim zidinama, među kojima su ponamješteni 

 okrugli bastioni i četverouglaste kule Sa mora pak brane Du- 

 brovnik dvije čvrste tvrđice: na sjeverozapadu na visokoj stijeni 

 kao mali Gibraltar sv. Lovrlnac a na istoku Raveliii (Leverono). 

 Starijim utvrdama iz turskih vremena pridružiše početkom ovoga 

 stoljeća Francuzi još jednu novu, sagradivši naime na planini 

 sv. Srđa (Sergius, 412 met.) tvrđicu zvanu najprije Fort Na- 

 poleon a kasnije Fort Imperial. — Glavna ulica dubrovačka 

 glasovita Stradone ide kroz cijeli grad do oba predgrađa od 

 vrata Pila pa do vrata Ploče. Ovo je najljepša i najšira ulica 

 dubrovačka, središte prometa i društvenoga života, recimo „corso" 

 dubrovački. Ulica je sva popločena i vanredno čista. Kuće s obje 

 strane te ulice sve su jednake veličine, dvokatne, te ukusno sa- 

 građene sa balkonima i raznim građevnim nakitima. Stradona 

 dijeli grad u dvije gotovo jednake polovice, te se od nje uspinje 

 s jedne i s druge strane grad uzbrdice sve do zidina gradskih. 

 Kako se Stradona prostire po tom u dnu korita, kojim se raširio 

 grad, to je posve vjerojatno, da je na mjestu te ulice nekoć bio 

 morski konao. Stradoni na istoku zove se dio grada Prijeko i 

 tuj se uhce penju uza skahne sve do gradskih zidina ispod sv. 

 Srđa. K jugu od Stradone veoma je živahan trg Poljana sa 

 krasnim spomenikom pjesnika-velikana Gundulića. Sa trga vodi 

 prekrasni „escalier" do najviše točke grada. Tu je „na Jezuitima" 

 .stari Gundulićev licej (danas bolnica), crkva Isusovaca, vojarna 

 itd. — A sada da te čitatelju povedeni do najsjajnijih spomenika 

 slave i bogatstva nekadašnje ponosne republike sv. Vlaha. Do- 

 pusti ipak da poradi lakšega razumijevanja spomenem dvije tri 

 o prošlosti Dubrovnika. 



Kad se je godine 1358. Dubrovnik oslobodio mletačkoga 

 skrbništva, poče sve ljepše cvjetati. Slijedeći XV. i XVI. vijek 

 najslavnije su doba u dubrovačkoj povjesnici. Dubrovački bro- 

 dovi plovili su po svim morima i putovali čak u Ameriku ; a ko- 

 liko ih je bilo, može se po tom naslućivati, što ih je 300 služilo 

 caru Karlu V. Istočna trgovina, navlastito pak trgovina po bal- 

 kanskom poluotoku bijaše sva u rukama dubrovačkim. Dubro- 

 vačka vlastela, ostavivši obrt svojim sugrađanima pučanima, bavila 

 se isključivo trgovinom. Budući da se je trgovinom Dubrovnik 

 veoma obogatio, nastade ujedno i potreba uglađenijega i udob- 

 nijega života. Duh humanizma i renesanse lako je i brzo unišao 



