238 88 



su tomu kriva burna prošla vremena, pa će polako, kad se ustale 

 mirna vremena, i Crnogorac prionuti uz rad. Bit će to tim prijo, 

 pošto se u Crnoj gori za sadašnjega „gospodara" junaka i pjesnika 

 u svakom pogledu radi oko napretka i preporoda crnogorskoga 

 naroda. Knez Nikola osniva škole po zemlji, te nastoji da upravu 

 i sudstvo što bolje uredi. On je dao svojoj kneževini zakone. 

 Čuveni učenjak i pisac Dr. V. Bogišić izradio je na poziv knežev 

 građanski zakonik za Crnu goru. Moram ovdje navlastito istak- 

 nuti veliku Ijubežljivost i susretljivost spomenutoga učenjaka, 

 koji nam se je za ono nekoliko sati, što smo ih sproveli u pri- 

 jestolnici Crne gore, pokazao u svem vrlo uslužnim. Uzmi taj 

 Clavtanin živi rijetkim, osebujnim životom. Kao što Je poznato 

 bio je prije sveučilišni profesor u Rusiji. Danas je ministar pra- 

 vosuđa u Crnoj Gori, gdje boravi na godinu po šest mjeseci, a 

 ostalo vrijeme sprovađa na putu a ponajviše u Parizu. U Crnoj 

 gori proučava dušu narodnju, nepokvarena, junačkoga, mukotrp- 

 noga Crnogorca, a u Parizu motri dotjerani kulturni razvoj naj- 

 duhovitijega naroda na zemlji. Ovake prilike nije imao niti 

 Rousseau, da prouči, što je kultura učinila od čovjeka. 



Putni naš maršal, koji je upravo putem u Omišu saznao, 

 da je postao vitezom crnogorskoga reda, zamolio je preko mi- 

 nistra Bogišića u Njeg. Svj. kneza Nikole audienciju. Svijetli 

 knez milostivo je dao poručiti našemu maršalu, da će ga primiti 

 pod večer, te kod „dinera" predstaviti i svijetloj knjeginji. Kako 

 smo sa drugovima, koji su ostali u Kotoru, ugovorili za sjutra 

 rano odlazak iz Kotora, nije se mogao riješiti naš maršal, da 

 ostane sam na Cetinju do drugoga dana radi sudrugova, koji su 

 na nas u Kotoru čekali. Kasnije je puteni dosta žalio svoju ne- 

 odlučnost; tim više s toga, što je već u mladenačkoj svojoj dobi 

 bio tako sretan, te je bio od kneza Nikole primljen u au- 

 dienciju. 



Oko 4 sata poslije podne oprostismo se sa Ijubežljivim droni. 

 Bogišićem i sa visokim Cetinjem sretni, što smo eto zadovoljili 

 svojemu čeznuću, te smo vidjeli junačku Crnu goru, tu našu 

 Spartu, a ujedno smo izvršili rodoljubni savjet plemenitoga pje- 

 snika Sundečića, koji kaže: „Getinje je sveta Meka slavjanska, 

 koju l)i valjalo da svaki Slavjanin barem jedani)ut u životu po- 

 liodi i od srca cjeliva njegovo tajanstveno stijenje. okupano u 

 krvi i suzama naroda, a proslavljeno hrabrijem mišicama i ne- 



