244 94 



dječaka, pa ih nagovarasmo, da ćemo bogato nadariti onoga, 

 koji bi s nama u špilju, da malo pliva morem, da uživamo 

 onako, kako je to uživao vrijedni Petar Kuničić, koji slični 

 prizor ovako opisuje: „Nikada šarovitijeg prizora nije ugledalo 

 moje oko. Da su svi naj vještiji slikari čitavoga svijeta upotrebili 

 svu moć kista svojega, da nam stoti dio prizora predoče na 

 platnu svome, ne bi uspjeli podnipošto. Kako je plivao u vodi 

 (naime neki dječarac), tako su se žare mijenjale oko njega i po 

 njegovu tijelu. Lice mu je izgledalo sad kao u mrtvaca, a 

 sad kao da je od zelena baršuna. Ali da, ne dadu se dje- 

 čaci na taj posao. Po pripovijedanju jednoga iz našega društva 

 pokvario je taj užitak posjetiteljima špilje „grada Balon" mili- 

 junaš Rotschild, koji je, bivši ovdje, takova dječaka nagradio sa 

 dva novčića. — Međutim je nama na jarkom sunčanom svijetlu 

 tako prevladalo čuvstvo i žalost za ostavljenom špiljom, da smo 

 po drugi put uplovili u nju, da nam ostane trajnija spomen na 

 taj rajski svijet. Doista ne čudim se nimalo Lučiću, koji kliče 

 sav uzbunjen nad tolikom krasotom: „Ni elizejske poljane, ni 

 Mojsijin, ni Danteov raj, ni zora ni suton, ni prvi ljubavni sanak 

 nevine djevojke, niti pjesnikov cjelov ne će opojiti duše takovim 

 čuvstvom kao tajanstvene ljepote ovih polumorskih, poluze- 

 maljskih čudesa". 



Osobitost i čarobnost modre špilje na Biševu sastoji se u 

 tome, što je sasvim zatvorena, a svjetlost prodire u nju kroz 

 duboko more. Okrenuta je pećina podnevu, gdje ima špilja i 

 otvor ispod mora. Kroz taj otvor širok I6V2 m., dubok 18 m., 

 a debeo 3V2 m. ulazi vanjska sunčana svjetlost u špilju, pa se 

 odbije sa dna gore, stvarajući time magičnu igru svjetlosti i sva- 

 kovrsnih žara. Ako nije na polju jaka svjetlost sunčana, špilja 

 ne može da bude svijetla. S toga je jedino doba, da vidiš špilju 

 u potpunoj čarobnosti od 9 — 11 Va sati prije podne, kad sunce 

 najbolje upire u taj podvodni otvor. — Još ću spomenuti, da 

 na otočiću Biševu živi u svem oko 150 stanovnika u 30 kuća, 

 koji živu od ratarstva i ribarenja. Nekoć su stanovali na Biševu 

 samostanci sv. Benedikta, pa su sagradili crkvu i samostan sv. 

 Silvestra, od kojega se još i danas vide ruševine. Sama špilja 

 nije u starije doba bila poznata svijetu, makar da su tamošnji ri- 

 bari znali za više špilja na tom otočiću. 



