Zmija bješe s gruške lijeve strane, na „Gimanu" blizu malog 

 mosta pred Suhorovoj kući i ležaše izpod puta (izpod obale) kod 

 samog mora od koga, da jutrom plima učini, bila bi za sigurno 

 odnesena. Tiha ali mraćasta bješe noć tako da kada na mjesto 

 stigosmo prije čusmo smrad krepalotine neg smo zmiju vidjeli. 



Užegavši fenjerić skočih pod put na suho i pomoću svijeće 

 nađoh zmiju ležeću potrbušice, s tako dvije lijepe noge po zadnjoj 

 strani tijela, da se ne bi bio neg zakleo, da su njezine, uzraste 

 joj uslijed kakve čudnovate anomalije. Ah odmah razumijeh što 

 bijaše posao, te prihvativši zmiju za glavu i za rep i položivši 

 je na ploče od obale, opazih sinu da su ono ne zmijine noge 

 neg žabe, koju zmija bješe izjela i koje, prokopavši tanku kožu 

 već na pola gnjila trbuha, izađu regularno lijepo vanka, jedna 

 sa jedne, druga sa druge strane, tako da se privare svi oni koji 

 su zmiju motrili. Proparavši tada britvicom trbuh zmije izvadili 

 čitavu žabu iz njezine utrobe. Zmija bješe poveći eksemplar 

 bjelouške, Tropidonotus natrix a žaba Rana temporaria. 



Po svoj prilici zmija je bila ubijena netom žabu proguta te 

 bačena pod obalu gdje, uslijed topline i vlage, u malo doba se 

 počne kvariti, a najprije joj trbuh, koga tanka koža bi proko- 

 pana od nokata i tvrdih zadnjih noga žabinijeh. 



A pokle bajkama govorimo, što da rečemo o korčulanskom 

 poskoku? Kako se ona bajka od starog doba tu uvede, ali ne 

 samo tu, kako čuh, i u Ratu? . . . Jadni poskok, lijepa gušte- 

 rica, naš zelembać (jer po opisima sto mi pružiše ima biti 

 Lacerta viridis) bješe pretvoren u strašnu ogromnu životinju 

 koje je mučno da se sačuvaš, ako se na nju namjeriš, jer će se 

 za tobom metati dok te stigne i smrtno te ujede. I ova babu- 

 ština nije još od tamo iščezla, pošto i onomadne o tome mi go- 

 voraše, a međutim nema, po naravoslovcima gušterice da otrovno 

 ujeda, izužamši čudnovatog Heloderma (od Helodeniiatidae)^, 

 koja po sreći ne žive u našim krajevima, a kojoj su otrovni zu- 

 bovi na donjoj čeljusti, a žlijezde otrovnice pod jezikom stoje.^ 



* E. H. Gisrlioli. — Zoologia, Vertebrati. 



* Heloderma horridicm žive u središnjoj Americi (Meksiku itd.). — Što 

 se tiče poskoka, ne bih znao reći jeli svakomu, u spomenutim mjestima, poskok 

 gušterica ili kakva ina životinja. Meni odavna, sveđer, bio je opisan, gušterica, 

 kao gore rekoh. 



