poluotoku toliko na Korčuli, čuo sam mnogo o njemu govoriti i 

 priča kazati. 



Da je njekada bila ova zmija ne rijetka u dubrovačkoj 

 okolici i da se je katkad nalazilo u povećih individua, to neću 

 da zaniječem^ pošto, od ljudi kojim se je moglo povjerovati čuh 

 o tom pripevijedati. Ćuo sam n. pr. od pok. Iva Melizzi, bivšeg 

 njekoliko godina nazad upravitelja gruškog lazareta, da kada bi- 

 jaše u Konavlima na Mrcinama, jednog jutra čekajući vuge pod 

 hrastom, sve na jednu mu se prikaže iz travurine glava straho- 

 vite zmije otvorena zvala, koja će put njega. Da on obađen ne- 

 izrečenim strahom, nezna ni kako, u ono zvalo pušku ispali i 

 pobjegne, viknuvši Mrcinjanima koje susrete, da trče i da traže 

 zmiju mrtvu ili živu. Da se zmija uprav i nađe pod dubom 

 mrtva, a da posije bješe glavom nataknuta o prečku stoga sijena 

 kog podnožje gotovo dopiraše zmijin rep. 



I ovdje prem da je događaj pripovijedan od ozbiljne osobe, 

 ipak se nalazi nješto nevjerojatno. duljini zmije nije mi da 

 velim pošto tko znade kolik i kakav bio je stog, svakako ima 

 biti bila ne malahna, reći mi je samo da ono zvalo prema njemu 

 rastvoreno po meni je puka mašta prouzrokovana možda od 

 straha jer, u koliko mi je poznato, zmije kada laže, kada se 

 suproč čemu vuku, ihti kada hoće da ujedu, sveđer su gubice 

 gotovo zatvorene igravši jezikom (organom takta) mal da ne bez 

 prestanka na sve strane a kada ujedu to učine trenutkom: 

 mahnu vratom kao strijelom a da i ne vidiš kada čeljusti otvore 

 i zatvore i zube ti u meso zabiju. Jedino sam vidio da zmija 

 raspeči gubicom kada zijeha (što ove u muzeju obično čine kada 

 štogod pojedu) i kada, naravno, hranu progutava. Naljućena kada 

 se naperi, puše, sviste i uvija, i onda je gotovo neotvorene gu- 

 bice.^ Zvalo rastvoreno s izplaženim jezikom bila bi, po ovome, 



^ A možda da će se gdjegod slučajno, i sada naći. — Velie je gosp. 

 I. Klaić iz Konavala, da su mu ljudi iz Ljute (u Konavlima) iiazali o velikoj 

 zmiji što su ubili u Ljuti par godina nazad. Misle da će biti težila preko 3 oke. 

 — Rečeni gosp. cijeni da je kravosac rijedak u Konavlima sada. 



* Velim o našim zmijama, među kojim će biti možda vrsta (C Äesculapi 

 i još koja?) koja katkad, kada je naljućena, učiniti će iznimku. — U našemu 

 slučaju, kravosac nije mogao biti naljućen, a da i jest, ne bi bio zvalo ras- 

 pečio. Ja kušah strašno da naljutim našega kravosca štapom, i to netom ga 

 primih ; nikad zvalo prema meni ne (jtvori ! 



