Oblik zemlje. 



II. dio. Srednji vijek. 



Napisao Dr. Hinko pl. Hranilović. 



Do danas našlo se je malo istraživaoca, koji bi svoji rad 

 posvetili geografiji srednjeg vijeka a osobito razvitku ove zna- 

 nosti u početnim stoljećima ovog vijeka. Znanstveni radenici za- 

 nimahu se pretežno oko onih perioda, u kojima se očituje ži- 

 vahno napredovanje znanstvenog shvaćanja i koje znatno proši- 

 ruju krug poznatih zemalja. To se pako ne smije očekivati za 

 vrijeme propasti rimskog carstva. U ovo doba evala je jedina 

 teologija 1 prirodne znanosti bijahu ko suvišne posve zanemarene. 



Pretresemo li dakle i glede našeg pitanja kršćansku litera- 

 turu srednjeg vijeka, to se nesmijemo nadati bogatijoj berbi; ne 

 smijemo očekivati duhovitih nazora, koji bi nam naš problem 

 pokazali u novom svjetlu. Zadovoljit ćemo se, ako nam uspije 

 pokazati, koje karike vežu znanost staroga vijeka sa suvremenim 

 shvaćanjem. 



Posao ovaj je — radi oskudice znanstvenih pomagača' — 

 težak, te iziskuje potanko pretresivanje samih izvora, jer iz preo- 



^ Osim izvora, koji su na odnosnim mjestima spomenuti, služe za ovdje 

 obrađenu dobu slijedeća djela općenitog sadržaja: Allzog, Grundriss der Patro- 

 logie oder der älteren christlichen Literaturgeschichte. Freiburg, 1888. 4. ed. — 

 Berger, Geschichte der wissenschaftlichen Erdkunde der Griechen. Leipzig, 

 1887.— 93. — Cantor, Vorlesungen ü. d. Geschichte der Mathematik. Leipzig, 

 1894. — Cantor, Mathematische Beiträge zum Culturleben der Völker. Halle, 

 1863. — Cantor, Graeco-indische Studien. Zeitschrift f. Math. u. Phys. XXII. B. 



— Diestel, Geschichte des alten Testamentes in d. christl. Kirche. Jena, 1869. 



— Delambre, Hist. de V astronomie du moyen äge. Paris, 1819. — Dilthey, 

 Einleitung in d. Geisteswissenächafteu. Leipzig, 1883. — H. v. Eicken, Geschichte 



