7 57 



Da se je pako zapadni svijet upoznao sa Ai'istotelom, i niade 

 osobito zahvaliti posredovanju duhovitog Hohenstaufovca Fri- 

 drika IL, koji je arapski prijevod Aristotelovih spisa dao prevesti 

 na latinski. Na skoro jesu nazori o obliku zemlje, koje je Aristo- 

 tele iznio, poznati cijelom učenom svijetu. Osim Aristotela, koji 

 se je smatrao prvim znanstvenim autoritetom, uvažen bijaše oso- 

 bito Ptolomej. Njegovo djelo Msyàlrj (jóvra^ig utjecalo je sve do 

 novog vijeka veoma znatno na razvitak našega problema. I ovo 

 djelo je preko Arapa dospjelo na zapad, gdje je od prije postojao 

 latinski prijevod Boetijev. Pošto taj prijevod nije gotovo nigdje 

 poznat bio, to je tek prijevod Gerhardov raširio poznavanje Pto- 

 lomejeva djela. ^ 



Klasična nauka o okrugloj zemlji nije se slagala sa Biblijom. 

 Podaci Biblije o obliku zemlje dosta su mršavi, te nigdje ne na- 

 lazimo opsežnije tumačenje, nu ipak možemo razabrati, da joj je 

 zemlja plosan kotur. 



Kakav pako oblik je taj kotur imao, kaže nam Jeremija^: 

 On je stvorio krug svijeta i rasprostro nebo. a Jesaja-' kaže, da 

 Bog stoluje nad krugom zemaljskim, nad kojim je rasprostro 

 nebo kao tanku kožu; zemlju je pako udesio kao kuću, u kojoj 

 se stanuje. Središte^ zemaljskog kruga bijaše židovska zemlja sa 

 Jerusalimom, kao što bijaše Rim za Rimljana „Pupak svijeta". 

 Utjecaj Biblije pokazuju sredovječne geografske karte, koje često 

 imadu oblik kruga, kojemu je najodličnija točka središte sa Jeru- 

 salimom.^ 



Krug svijeta bijaše naokolo ograničen vodom,'' tu bijaše 

 kraj svijeta, do kuda čovječje oko još nije doprlo, jer nitko nije 

 izmjerio, kako je zemlja duga a kohko široka.' To sam Bog 

 znade, koji šalje svoj blijesak do kraja svijeta.^ Sa grčkim nazo- 



^ Al Maraun dao je Ptolomeja prevesti na arapski, a taj spis preveo je 

 Gerhard po nalogu cara Fridrika II. na latinski jezik. 



2 Jeremija 10, 12. 



' 40, 22. 



* Hezekija b, 5. 6. 



•'"' Tako n. pr. vidimo u glasovitoj, tek nedavno pronađenoj Mappa mundi 

 u Ebsdorfu iz 13. vijeka, da je Jerusalem zlatno središte svjetskog kruga, kog 

 Isus obuhvaća. 



'^ Job 26, 10. Posebnog imena za tu vodu Biblija nema. 



' Job 38, 5. 18. 



« Job 37, 3. 



