60 10 



g. 394., Ivan Hrizostom^ 347. — 407. g., Teodor^ iz Mopsuestije do 

 g. 428., Sevei'ijan iz Gabale umro oko g. 407. pa Teodoret^ iz 

 Kire između 390. i 458. g. — Sircima pripadaju također Kosmas 

 Indikopleustes, koji je pisao za Justinijana, pa Jakov iz Edese, 

 koji već siže u osmi vijek (633. — 708.). 



Jefrem Sirac ubraja se među najodličnije predstavnike an- 

 tiohenske škole. Kao tumač Biblije obradio je sirski tekst iz 

 drugog vijeka (Pešito) te je svojim — često slobodnim — ko- 

 mentarom znatno utjecao na svoje suvremenike i nasljednike.* 

 Nu opsežna djela ovog učenjaka podavaju nam samo slabe građe. 

 Zemlja mu je plosan kotur, koji se prema sjeveru ustrmljuje, a 

 prema jugu snizuje. Na sjevernom kraju dižu se dvije silne kri- 

 stalne gore.^ Ove su gore i kasnijim piscima dobro došle, da 

 njima tumače ophod sunca oko zemlje. Iza tih gora naime sa- 

 kriva se noći sunce te na njihovom rubu iz jutra opet osvane. 

 Oko nastavane zemlje stere se ogromni Okean, u kojem nijedan 

 stvor ne živi, koji nijedna ptica preletiti nije kadra, "^ jer kao zid 

 dijeli svijet od raja. Stare grčke priče o nepreglednom Okeanu, 

 koji pun strahota čovjeku neda, da mu tajne otkrije, našle su u 

 kršćanskom srednjem vijeku ma da su ih i sami Grci pod konac 

 bili napustili, vatrene branitelje, a med ove spadaju i sirski 

 učenjaci. 



nauci Diodorovoj slabo smo obavješteni po Fotiju^, al 

 nam je ipak jasno, da otvoreno pristaje uz nauku o plosnom 

 obliku zemlje a u savezu s time, da poriče i sferični oblik neba. 



Ivan Hrizostom, na glasu radi svoje literarne plodnosti i 

 velike učenosti, odlučno zabacuje kretanje zemlje^ njen kuglolični 

 oblik i svedenost neba,^ 



* Neander, I, Chysostoinus u. d. Kirclie iii dessen Zeitalter, besonders 

 des Orients. 1848. — Fürster, Clirysoslomus u. sein Vcrljültnis zur aiitioch. 

 Schule. Gotlia, 1809. 



* Specht, Der exegetische Standjiunkt d. Tlioodor v. Mopsuestia. München, 

 1871. — Kilin, Tli. V. Mopsuestia u. Junilius Africanus als Exeiielen. Freibur;^' 1880. 



' Specht 0. c. — Izvori se nalaze u velikom Migneovom djelu. 



* l'rema velikoj važnosti njegovih djela — kf)mcntari geneze i govori o 

 raju — bavio se je njima cijeli niz učenjaka. 



■'■ Ephr. opp. syr. I. [). 121. 



« Ihid. 



' Migne T. loli. 



8 Migne T. V. 



