64 14 



Cinica (Kitaj) i tu svršava naša zemlja. Kosmas se ipak nije za- 

 dovoljio ovim približnim oznakama, već je kušao, da tačno odredi 

 rasezanje kopna. ^ 



Kada bi tko užincem put iz skrajnjeg istoka do Gadesa iz- 

 mjerio, našao bi 12000 milja ili 400 postaja ukupno. Kada bi 

 putnik iz Cinice {JXivhì^a) išao prema zapadu, prošao bi preko 

 Indije i Baktrije do Perzije 150 postaja (4500 milja). Perzija op- 

 siže 80 postaja, iz Niziba do Seleucije je 13 postaja; odavde do 

 Rima pa kroz Galiju i Iberiju imade do obale oceana do Gadesa 

 više no 150 postaja. To daje ukupno oko 400 postaja za rase- 

 zanje kopna od istoka do zapada. Širina pako kopna iznaša samo 

 polovinu. Od Hiperborejaca, koji stanuju na skrajnjem sje- 

 veru, do Bizanta ima samo 50 postaja, a isto je toliko odavde 

 do Aleksandrije. Iz Aleksandrije do brskuta Nilovih ima 30, a 

 isto toliko odavde do Aksuma ; iz Aksuma do Sasa, koji je 

 skrajnji predjel Etiopije te sa oceanom graniči imade oko 50 

 postaja. Po tome iznaša širina zemlje, kao što i Biblija veli, po- 

 lovinu njezine dužine ili oko 200 postaja. 



Zemlja pa i nebo uređeno je onako, kao što je bio na- 

 mješten jevrejski šator zavjeta, koji je prilika svemira. Svaka sit- 

 nica ovog hrama imade u kosmosu svoj pralik. Nutarnji prostor 

 hrama je gornje nebo, a vanjski odjel je prilika zemlje. Sedmo- 

 kraki svijećnjak predočuje sunce i sedam dana u tjednu, a hlje- 

 bovi na stolu označuju dvanaest mjeseci godine. 



Dnevni i noćni luk sunca tumači Kosmos time, što je plosna 

 zemlja na sjevernom svom kraju uzvišena. Iza ove visine sunce 

 noći od zapada preko oceana kreće prema istoku, gdje opet izlazi. 



Ovo su poglavne crte ove nauke istočnih kršćana, koji za- 

 stupaju i brane mnijenje o plosnoj zemlji. Utjecaj njihov bio je 

 i na zapadu veoma velik, te se je u kasnije doba križao sa utje- 

 cajem Arapa, koji su svojim putem došli do veoma zanimivih 

 rezultata o ispitivanju oblika zemlje. 



Naprijed je kazano, da se literatura kršćanska može do 9. 

 vijeka dijeliti a dva odsjeka : U prvome vlada nauka o kotu- 

 rastom obliku zemlje, u drugom pako prevlada nazor, da je 

 zemlja kugla. 



Topograiiliiii I. I. l:!S. 



