68 18 



nebeski svod sveden a zemlja okrugla. Nebo pako nije svedeno, 

 već njegov ogromni oblik u tome vara ljudsko oko, a ni zemlja 

 nije kugla, jer tada bi morala imati na svojoj nama protivnoj 

 strani isto obličje kao u nas, moralo bi također biti i antipoda, 

 A to je, kako se iz Biblije znade, posve nemoguće. Zemlja dakle, 

 zaključuje Laktancij, može samo oblik plosna kotura imati, što 

 je jedino u skladu sa biblijskom naukom. 



Ambrozija već poznaje nauku o okrugloj zemlji, al ju tek 

 iznaša kao tuđe mnijenje, koje u sebi sadržaje mnogo dvojbenog. 

 Ambroziju blizu stoji sv. Augustine sa svojim shvaćanjem. Ovaj 

 prosvjetleni um, koji je na teološkom polju prvak, u kojega se 

 kašnji vijekovi ugledavaju, ipak se nije znao otresti biblijske tra- 

 dicije te mu često smalakšu krila njegovog poletnog duha, kad 

 segne na polje prirodnih pojava, koje teškom mukom sa bi- 

 blijskom naukom u sklad dovađa. 



Sv. Augustin ne zabacuje posvema nauku o okrugloj zemlji, 

 al često ostavlja pitanje rade neriješeno, nego da se sa Biblijom 

 kosi, jer što Biblija kaže, svakako i nedvojbeno je istinito. Na 

 posljetku kuša, da grčku nauku o obliku zemlje strpa pod jednu 

 kapu sa navodima Biblije. Ako Biblija s jedne strane nebo na- 

 zivlje kožom a i komorom, to se može ipak pomišljati, da je i 

 kožy okrugla oblika, a komora pako svedena, kao što to grčka 

 nauka traži. Ovo posredujuće stanovište velikog ovog duha u 

 ovom prijepornom pitanju ne odgovara onoj odrješitosti, koju 

 nam na tolikim mjestima svojih oštroumnih djela posvjedočuje. 

 Nu o latle nam ipak biva jasno, kako se je na zapadu već za 

 njegovo vrijeme pojavila nužda, da se zadovolji sve jače izbija- 

 jućim zahtjevima znanstvenog shvaćanja prirodnih pojava. 



Ovaj zahtjev nalazi u velikog učitelja Izidora^ iz Seville 

 potpuno priznanje, jer nebo smatra kuglom, a u sredini svemira 

 nalazi se zemlja, koja je opet kugla, jer su joj sve točke njene 

 površine podjednako udaljene od nebeskog svoda. 



Opsežnije razlaže nauku o obliku zemlje Beda Venerabilis,* 

 koji je u svojem glasovitom djelu „De natura rerum" tomu pi- 



» 14. 160. 



* Mi«ne 34. 270. sq. 

 8 Orig. T. IV. 1. 14. 



* 0. c. T. VI. 



