70 20 



arbitror aut non esse globi formam, sed in habitabilia utrimque 

 incomperta esse.^ 



Tako je i na zapadu u 9. vijeku borba u obliku zemlje do- 

 vršena. Dikuil više ne bije mučni boj sa navodima Biblije, već 

 na širokom temelju klasične znanosti — ma da ne crpi iz prvih 

 izvora, jer mu grčka literatura nije pristupna — podiže zgradu, 

 kojoj je gradivo prikupljeno na samoj zemlji, kako ju svojima 

 očima gledamo; kamen po kamen brižljivo slaže, a nigdje mu 

 nema suvišna nakita poletnih spekulacija ili filozofskog mudro- 

 vanja, već priprosto kao moderni prirodoslovac nam ispriča ono, 

 što na licu zemlje zaista i čita. 



B) Slike zemlje u kršćanskom srednjem vijeku. 



Kartografsko predočivanje zemlje započinje u Evropi dosta 

 rano. Ovaj početak je Anaksimandar (611. — 547 a. Chr.) učinio 

 u Grčkoj, potaknut valjda po svom učitelju Talesu, za koga kažu, 

 da je svoju naobrazbu u Egiptu stekao. Tako vidimo, da i ova 

 grana geografije lozu svoju vuče iz grčke znanosti, a ona opet 

 koristila se je stečevinama istočnih učenjaka. 



Iza prvog Anaksimandrovog pokusa slijede radnje Eudoksa, 

 Dekejarha, Eratostena, koji je prvi kušao sliku svedene zemlje 

 prikazivati na ravnini karte prema pravilima geometrije, pa Hi- 

 parha. Marina i Ptolomeja, koji je pronašao nove i to izvrsne 

 metode geografske projekcije. 



Ovim putem išli su i Rimljani dalje, al ovi zanemariše uz 

 obilje topografičkih potankosti na svojim kartama stečevine grčke 

 geometrije, tako da su nam njihove karte kao n. pr. glasovita 

 Tabula Peutingeriana tek slikovite predodžbe topografičkih odno- 

 šaja u praktične svrhe, al nijesu geografske karte po grčkom ni 

 po našem smislu riječi. Slaba i nesamostalna znanost srednjeg 

 vijeka rade jo oponašala te rimske karte, jer nije bila kadra do- 

 vinuti se Ptolomejove visine. 



Sredovječne karte, koje su danas štampom pristupne, dugo 

 vremena predočuju zemlju kao plosan kotur bez projekcije pa 

 geometrijskih crta, i to još i tad, kad je iza 0. vijeka nauka o 

 okrugloj zemlji već odavna bila stekla opće priznanje. najsa- 



» 0. c. p. 18. 



