21 71 



vršcnijdj pako slici zemlje, o globima, imademo tek spomena za 

 vrijeme Karla Velikog. 



Krates iz Malosa, Hiparhov suvremenik, spominje se kao 

 prvi, koji je sagradio globus, a Slrabo nam već podaje pravila, 

 po kojima se imadu globi sastavljati. 



Kada je sa propasti zapadno-rimske države izgubila se ta- 

 kođer i temeljna nauka klasične znanosti, da je zemlja naime 

 kuj^la, le ju nadomještala nauka o plosnom koturu ili — kako je 

 Kosma Indikopleust učio — o koturu, koji se prema sjeveru u 

 silne gore izdiže, tad nije ni potrebe bilo, da se zemlja prikaže 

 globima. Tek za velikog učitelja Bedu smijemo nagovještati, pošto 

 je on prvi uskrisio na zapadu Ptolomejevo djelo, da su mu globi 

 rabili. U ono doba, kada je znanost na>la po samostanima svoja 

 najviša pjcstovališta, spadali su globi već među stalne rekvizite 

 geografske zbirke, te se je Notker Labeo u St. Gallenu kod geo- 

 grafske obuke služio globom. 



Prekoračimo li hronološku među ove raspravice sižuć u 1 0. 

 vijek, to nalazimo papu Silvestra (prije kao biskup Gerbert zvan) 

 već kao konstruktora globa. 



IL Arapi. 

 A) Arapska nauka o obliku zemlje. 



Naša slika o spoznavanju oblika zemlje bila bi u velike ne- 

 dostatna, da se ne sjetimo Arapa. 



Arapska je znanost jednakom nepristranosti crpila kao iz 

 zapadne tako i iz istočne kulture svoje nauke. Astronomička nauka 

 Arapa, a po tome i nauka o obliku zemlje, osnivala se je u 

 prvom redu na indijskim stečevinama.' Nu odma pri početku 

 razvitka mlade arapske znanosti nestaje indijski utjecaj te ustupa 

 pred moćnim ugledom Ptolomejevim. Na dvoru kalifa Al Man- 

 sura (oko 770. p. Chr.), koji je prvi od arapskih vladara znanost 

 izdašno potpomagao. sakupe se astronomi i matematičari, koji su 

 indijski Sind-hind pretočili u žile arapske znanosti. Al Mansurov 



^ Reinaud, Memoire sur 1" Inde. Paris, 1849. — Boncampagni, Intorno 

 all'opera d' Albiruni sull'India. Bull, delle sc. mat. e fis. T. II. — Hankel, Zur 

 Gesch. d. Mathemat. i. Alt. u. Mittelalter. Leipzig, 1874. 



