90 



2 



što sam ih budi strjelimice tek vidio, bud su mi skice nedostatne 

 a da bi ili mogao opredijeliti po knjigama, koje su mi sad na 

 raspolaganju. 



Da sam i toliko mogao raditi, dužan sam veliku hvalu vele- 

 učenom gosp. prof. Dru Avgustu Langhofferu, koji mi je vrlo 

 rado dao svoj lijepi mikroskop. 



Najtoplije se zahvaljujem i veleuč. gosp. Dru Lazaru Caru, 

 koji mi je kod opredjeljivanja mnogo pomagao. 



Dodajem ovoj radnji i onaj dio, koji nije štampan u „Radu", 

 a bavi se morfologijom, biologijom i geografskim raširenjem 

 virnjaka. 



Opći dio. 



I. Morfolog^ija. 



A) Vanjski oblik. 



Rotatoriji su mikroskopski sitne, bilateralno simetrične ži- 

 votinjice. Značajna i zajednička im je oznaka trepavasti vijenac 

 ili trepavasto kolešce (Räderorgan). Po toj oznaci svojoj imadu 

 ime Rotatoria ili Rotifera (od ?'ota = kolo i ferre == nositi, 

 okretati), jer vijenac rek bi titrajućih trepavica nalik je na kolo, 

 koje se okreće. Tijelo se u većine slučajeva dade razdijeliti na 

 tri dijela: glavu, trup i nogu. Rub glave izvukao se u jedan ili 

 više krpastih nastavaka (najviše u 5 u nekih floskularija, izni- 

 mice u 6), koje čine vijenac osut trepavicama. Ovaj se u 

 njekim odjelima virnjaka vrlo preobhčio (tako kod pričvrš- 

 ćenih), pa se po obličju njegovu može suditi, koja je vrst sta- 

 rija, a koja li mlađa. U nekih n. pr. Hydatina, Distema itd. 

 pretvorio se vijenac u neke trepavaste kvržice; to je nastalo zbog 

 različitih kemičkih procesa, dapače je moguće, raznim kemičkim 

 reakcijama i pokuse praviti. 



Zadaća je tre})avastoga vijenca 1 oko motom a t. j. s po- 

 moćju trepavica giblje se životinja, i nutritivna t. j. od ti- 

 tranja trepavica postaje struja, kojom dolazi hrana u usta. — 

 Trup je ili mekan pa naboran; ili tvrd — hitinozan. U potonjom 

 slučaju možemo kožu zvati kutikulom, jer je ona proizvod hipo- 

 derme, koja je ispod nje, ili matrix cuticulae, obzirom na tvr- 



