92 1- 



već i za dokučivanje hrane; pa zato van vire. Piale drži če- 

 ljusti virnjaka homolognim sa čeljustima dekapoda t. j. on drži, 

 da su istoga anatomskoga sastava; isto ih tako drži homolognim 

 sa kutikularnim slojem u želucu nematoda, tardigrada i sa čelju- 

 stima kladocera. Oko čeljusti smjestila se jaka muskulatura, a 

 ispod čeljusti po par žlijezda, koje obavljaju zadaću žlijezda sli- 

 novnica. Na jj/iar/^x- se nastavlja Oesophagus, koji je kod raz- 

 ličitih vrsta, različito duljine. Iza oesop]ia(/nsa pravi je želudac 

 ili probavljalo, a na početku ovoga dvije su žlijezde. Probavljalo 

 se potanjuje u crijevo, koje istječe na prkno (anus). Tako je 

 kod ženskih virnjaka; s muškim nemamo posla; oni su vrlo 

 rijetki, a u njih je, kako ćemo vidjeti, gotovo sve zakržljalo. 



E ksk retorni sustav. Ekskreciju obavlja jedan mjehur, 

 koji istječe na kloaku (zajednički otvor za probavljalo, ovarij i 

 mjehur.) U mjehur utječu s lijeve i desne strane po jedna duga 

 ekskretorna cijev, koja se na svom putu višeput klupkasto na- 

 mata, a ima po njekoliko pobočnih nastavaka po 3, 4, G, i po 8, 

 po Bartsch-u. To su t. zv. titrajući pia meni ili titrajući 

 organi („Zitterorgane"). Mjehur je građen od jednostavne ko/,e, 

 koja ne pokazuje nikakih slojeva ili vrstanja. Po koži su mišićna 

 vlakanca, koja izvode kontrakciju mjehura, iznutra su trepavico. 

 Stijena ekskretornih cijevčica građena je od debelih stanica, a 

 ima u njoj i zrnaca masti. 



Muskulatura. Što se tiče muskulature, stoje virnjaci iz- 

 među crva i arthropođa. S malom iznimkom ostalo je mišičje u 

 cieloj grupi virnjaka konzervativno, t. j. ono je jednolično kod 

 svih gotovo oblika te grupe. Mišice su glavni činbonik u životu 

 svakog metazoa ; one tijelo pregibaju i giblju, pak do potrebe 

 stežu i raztežu. Kod virnjaka možemo razlikovati uzdužnu i 

 poprečnu muskulaturu. Od uzdužnih mišica idu dva mišićna 

 stabla na trbušnoj strani od glave do kraja noge, isto tako i 

 dvije dorsalne i pobočne mišićne grane. Poprečna muskulatura 

 razvila se ponajčešće u vijencu. S histološke strane možemo raz- 

 likovati tri oblika mišica: homogene od jednog jeditog konca, 

 prozirno zrnaste poput đerdana, i poprečno mišičje. 



Cirkulacija. Osobitoga žilja za kolanje krvi nema. Hra- 

 njive čestice putuju iz probavljala ozmotičkim putem u podobi 

 tekućine u tjelesnu šupljinu, a svijanjem i stezanjem životinjice 

 raznosi se tekućina po cijelom tijelu. Po Kohn-u, Weiss-u i Ley- 



