98 10 



IL Biologrija 1 g*eog*rafsko rasprostranstvo 

 virn.jaka. 



Rekao sam, da je glavni organ, kojim se virnjak giblje i 

 kojim si dogoni hranu, trepavasti vijenac, i gotovo prvo, što 

 mikroskopičaru udara u oči, kad se namjeri na virnjaka, jest 

 baš taj trepavasti organ — trepavasto kolešce, koje se takvim 

 pričinja kad se vrti. Posve je razumljivo, da po tom svom zna- 

 čajnom organu i nosi svoje ime cijela grupa. U mnogih virnjaka, 

 n, pr. u najobičnijih Fhilodinida, dojam je upravo taj, kao da 

 se vrti maleno kolešce sa zubićima. Ali da to ne može biti, bude 

 svakomu jasno već iza kratka razmišljanja. 



Svakiput kad virnjak pliva, titraju živo trepavice vijenca; 

 a kad je vijenac sa glavom uvučen u prednji dio, onda miruje. 

 Promatrajući taj odnošaj između jednog i drugog pojava, dola- 

 zimo do zaključka, da oba stoje n odnošaj u kao uzrok i učinak, 

 a pošto znamo, da jedno gibanje može biti uzrokom drugoga, to 

 ćemo bez oklievanja izreći, da je to vrteće kolešce organ za 

 gibanje životinjice. 



Da uzmognemo razumjeti, na koji način to biva, valja nam 

 prije svega proučiti organizaciju trepavastoga vijenca. Oblik vi- 

 jenca kao i čitavoga tijela vrlo je raznolik u raznih vrsta. Ali u 

 glavnom možemo postaviti ovu šemu: Prednji dio glave izvlači 

 se u raširenom stanju u više manje cirkularnu boru. Rub le 

 bore osut je duljim trepavicama. Trepavice dakle sačinjavaju 

 vijenac potpun ili prekinut, okrugao ili poprečno eliptičan ; na- 

 dalje je opet ili samo jedan vijenac ih se svaka polovica ogra- 

 ničuje više manje u samostalan okrug ili još bolje polukrug. Rub 

 je ravan ili urezima razdijeljen. Ako ureza ima više, pa su i du- 

 boki, onda je vijenac nalik na krpaste nastavke, koji znadu na 

 vršku svom biti glavičasto nabrekli (n. pr. Floscularia cornuta, 

 Fl. ornata i FY croatica). Vijenac ne čini uvijek samo jedan 

 red duljih trepavica, nego ih je često mnogo tako, da možemo 

 govoriti vrpci obrasloj trepavicama Prostor u ovoj vrpci 

 udubljen je najčešće Ijevkasto i vodi u usta. Cio taj lijevak osut 

 je na gusto poredanim, kratkim i k ustima zaokrenutim trepa- 

 vicama. 



Iza ove općenite seme možemo prijeći na djelovanje tre- 



