15 103 



taci. Dujardin otkri u sredozemnom moru njekoliko vrsta. 

 Zaslužni za ispitivanje morskih virnjaka jesu Eichwald, Gosse, 

 Schmarda, a u novije doba Möbius, Semper i Daday. Ehrerberg 

 je otkrio u našem jadranskom moru dvije vrste: Syncliaeta bal- 

 tica (Mietei) i Monura colurus. Od 28 poznatih morskih virnjaka 

 živi 20 slobodno, a 8 nametnički. 



geografskom raširenju virnjaka možemo za slatkovodne 

 reći, da su po cijelom svjjetu rasprostranjeni gotovo jednomjerno, 

 a o morskim pako poznata su ova data : Baltičko istočno 

 more 50 vrsti, Sjeverno more 3, Jadransko more 2, In- 

 dijski ocean 2, Tihi ocean 1. Većina ovih živi i u slatkoj vodi, 

 a samo 28, košto prije rekoh, same su morske vrste. 



Zanimljivo je pitanje o oživljivanju (resurrectio) \h'n\aka.. 

 Mishlo se naime, da mogu njeko vrijeme, pače po više godina, 

 biti bez vode, a da se opet k životu povrate, kad im se pruži 

 kaplja vode. Poslije su to kazivali samo o onim virnjacima, koji 

 živu na vlažnim mjestima (kućnom krovu, vlažnom pijesku itd.), 

 ali i o tima su u poslijednje vrijeme pokusi Ruggero vi pokazali, 

 da oni više ne ožive, već jedino da im se koža i drugi organi, 

 i iza mnogo godina suše, dobro uzčuvaše, kad se iznovicc vodom 

 nakvase. 



Zanimljiv je još jedan pojav, koji često vidimo pod mikro- 

 skopom. Više puta se naime nađe sam oklop bez životinjice. Pita 

 se, da li je životinjica poginula ih je izašla, da si napravi novu 

 kućicu? Jedan jedini virnjak Apodoides stygiiis ostavlja svoj 

 oklop (loricii), kad ponaraste, i novi si veći pravi izlučivanjem 

 iz kože. (Eckstein). Za sve druge, kad im oklop nađemo, možemo 

 sa sigurnošću ustvrditi, da su poginuli. To se međutim može u 

 svakom slučaju suditi i po obliku oklopa. Ako je on na oba 

 kraja sužen, što je u većini slučajeva, onda se životinjica ja- 

 mačno nije mogla izvući, da si novu kućicu napravi, nego je 

 poginula. 



Kratki pov jesni prijegled. — Leeuwenhoeck je prvi 

 motrio virnjake god. 1675. Osamnaesto stoljeće našlo je samo 

 koju novu vrstu. Bio to Linnè, otac zoološkog sustava i oštro- 

 umni Pallas. Veliki zoolozi filozofi u prvoj četvrti ovog stoljeća, 

 Bory de St. Vincent, Lamarck i Cuvier, motrili su većinom od 

 svojih predhodnika otkrite vrste. 



