29 117 



mjerno malene. Probavljalo ispunjava najveći dio tjelesne šup- 

 ljine. Jasan je i respiracioni mjehurić i ovarij, kao i uzdužno 

 mišičje. 



Rod Lacinularia Schweiger. 



Lacinularia sociaiis (L.) 



1758, Hydra sociaiis et stentoria. Lione. Syst. nat. ed. X. ed. 



XII. 1767. 

 1803. Linza sociaiis et Hippocrepis. Schrank. Fauna Boica. III. 



2. p. 314. 

 1816. Vorticella sociaiis et flosctflosa. Lamarck. Hist. nat. an. 



Sans vert. II. p. 47. i 48. 

 1830. Lacinularia sociaiis Ehrenberg. Abhandl. d. Akad. d. Wiss. 



p. 45. 

 1838. , „ Ehrenberg. Die Infus, p. 403. tab. 



XLIV. sl. 4. 

 1862. Megalotrocha „ Gosse, Populär. Sei. Rev. svez. I. 



p. 494. 

 1875, Lacinularia „ Hudson. Mon, Micr, I, svez, XIII. 



p. 45. tab. XGI. sl. 8, 

 1877, y, y, Bartsch, Rot. Hungariae. p. 19, tab, I. 



sl. 1, 

 1883, „ „ Eckstein. Sieb. u. Köll, Zeits, svez, 



XXXIX. p. 351. 

 1889, „ , Hudson Gosse. The Rotifera. I. p. 85. 



tab. VUI. sl. 1. 

 1893. „ „ Wierzejski. Rozprawy akadem, umij, 



p. 206, 



Lacinularia sociaiis živi u zadruzi od 10 do 60 njih za- 

 jedno pričvršćenih za vodeno bilje, obično nešto dublje od same 

 razine vode. Iz podloge, za koju su se pričvrstile, poredale su se 

 radij arno u sluznatoj masi. Već se prostim okom može primje- 

 titi ta bijela sluznata točka. Značajan je potkovasti trepavasti 

 vijenac, a na gusto je po rubu trepavast. 



Iz usta, koja ograđuje trepavasti vijenac i koja su također 

 trepavasta, smjestile se jake češljaste čeljusti s jakim mišicama. 

 Povrh čeljusti dva su narančasta oka. Probavljalo se razdijelilo 



