Albini hrvatske flore. 



(Florae Croaticae Albini) 



Napisao Dragutin Hire. 



Kada zime nestane u proljeću i zemlja si skine teško zimsko 

 breme : priroda se budi, ona se pomladjuje. Podjemo li poljem i 

 bujnom livadom, a naročito našim planinskim lukama, planinama, 

 dragama i dražicama : oko nam se pari na raznolikom i razno- 

 bojnom cvieću, a duša se razblažuje pogotovo onda, ako nam je 

 priroda dobrom znanicom. 



Priroda je na livadi satkala divotan sag, o kojemu mnogi 

 vele da potječe od šarena cvieća, nu ovo je u istinu rijetko ša- 

 reno, već boja različita cvijeća čini livadu šarenom. Tu se je iz- 

 miješala ljubičasta boja s modrom, crvena sa žutom, a bijela sa 

 svim ovima, izdižući se nad svijetliju ili tamniju boju zelenila. 



Je si li livadu posjetio u različito doba godine, opazio si, 

 da ju sve boje ne bojadišu u isti mah. Kazat ćemo iz hrvatske 

 tlore nekoliko primjera. Ogromno Bednjansko polje kod Lepo- 

 glave mjeseca travnja zažuti od kalj uznice {Caltha palustris), 

 koliko ti segne oko ; poslije se nad ovo žutilo istakne bijelo cva- 

 tuća močvarna režuha [Gardamine pratensis), dočim koncem 

 svibnja žutu i bijelu boju zamijeni ono divno modrilo potočnice 

 ili žabinca [Mijosotis palustris.) Kad se pak u lipnju tlo osuši, 

 tad opet Bedjansko polje zabijeli od ivančice (janušica, voluje 

 oko ; Chrysanthemum leucanthemum.) Ovo su tome polju glavne, 

 značajne boje. 



Na slavonskim ogromnim livadama ističe se s proljeća tako- 

 djer žutilo, koje ne potječe od kaljužnice, već od njezine srodnice 

 žabokrečine, ljutića ili vražje stope {Kanunculus acris), koja pri- 



