142 3 



Na visinama naš-^ domovine naći ćeš koju bilinu i iz do- 

 lina, nu tako promijenjena lica, da ti se pričinja, da imaš pred 

 sobom drugu vrstu. Pozoran posmatrač opaža, da se je stablika 

 skratila, lišće umanjilo, cviet uvećao i da su u iste vrste inten- 

 zivnije boje. Spominjemo dragoljubicu') {Cyclamen), sa tamno- 

 grimiznim cvijetom, zlatnicu {Solidago alpestris), u koje je cvi- 

 jet zlatožut, a inače limunaste boje. On će opaziti, da se bijeli 

 cvijet bojadiše u rumeno, kao u bedrenike Pimpinella magna, 

 ali ga iznenadi još i više. kad cvijet modro, crveno ili ružičasto 

 cvatuće biline gleda bijel poput mljeka ili sniega, kad pred so- 

 bom gleda bilinu — bjelicu. 



Znamo danas, da je ista vrsta u različitim krajevima i raz- 

 ličite boje. Čuveni bečki Aorista dr. Kerner priobćio je velezani- 

 mljive neke slučajeve.^) U okolišu Brennera cvate obična i u nas 

 zvončika Campanula Trachelium bijelo, u dolinama istočnih Al- 

 pa modro. Viola calcarata ima na livadama zapadnih centralnih 

 Alpa modre, na iztočnim Alpama Kvanjske žute cvijetove. Astra- 

 galus vesicarius cvate u Tirolu žr o, na vapnenim bregovima 

 Ugarske ljubičasto ; Melittls Melissoi ^ijllum ima u južnom Tirolu 

 bijelo, u dolnjoj Austriji grimizno-bijelo cvijeće. Anacamptis py- 

 ramidalis cvate u sjevernim alpinskim krajevima crveno, u na- 

 šem primorju i Dalmaciji blijedo-ružičasto ; u Alpama }e Anemone 

 alpina obično žuta, u nas na Snježniku bijela. Er^^/irowMfmde»is 

 canis ima u Tuškancu ružičaste ili morgovaste perigone, dočim 

 kod Požege cvate uviek bijelo itd. I dr. G. Fritsch zabilježio nam 

 njekoje zanimljive slučajeve o mijeni boje. ^) Spominje Melan- 

 dryum diurnum, koja obično cvate ružičasto, a katkad i bijelo, 

 dočim M. album cvate uvijek bijelo, nu u Pinzgau-u često blijedo- 

 ružičasto. Za jetrenku {Anemone Hepatica)^ koja cvate obično modro, 

 piše Fritsch, da je u okohni Reichenhalla crvena i bijela. 



Naši glogovi Crataegus oxyacanflia i C. moìiogyna cvatu 

 obično bijelo, ali i crveno, dočim su glogine (plodovi) crvene, 

 kao krv, rijedje žute ili subjele (weisslich). U običnoga bazga 



^ Ovu liepo iine zabilježio sam lanjske godine u Lukovii dolu kod Seve- 

 rina. Inače ]joziiala vrsta kao „klobučić" i „skrižalina". — 



« Öeslerr. bot. Zeitsch. 1889, p. 77—78: „Ueber das Wechseln d. Blülheu- 

 farbe an einer u. derselben Art in verschiedenen Gegenden." 



* Beitrüge z. flora v. Salzburg. Verhandl. zool. -bot. Geselsch. Hnd. XXXVIl. 

 I. Quartal (1888) p. 76—77. 



