150 " 



udariti u oči. S albinizma glasovit je Podsused, naročito ogoliš 

 Sused- grada i laporni, prisojni obronci i brežuljci oko Dolja i 

 Goljaka, gdje ima bijelaca na tisuće. Ima od ove vrste bjelaca i 

 u Tuškancu (naročito na Jakčinovu brijegu), oko Sv. Žavera, sv. 

 Duha, Markuševca, Bidrovca i Vidovca; u jednu riječ: u pri- 

 gorju Zagrebačke gore. Plod dozrijeva oko Zagreba u maju. 



Još mi valja upozoriti na jedno znamenito mjesto albinizma, 

 a to je okolica lepoglavska. Oko Lepoglave, a sela Sestrunca, oko 

 Bednje, Kameniee i Očure, a vazda na lapornom tlu, bijelci su 

 ove vrste mnogobrojni. Kod Očure znamenita je podina Veternice, 

 preko koje vodi cesta u Očurski klanac. K desnu od ceste po 

 živicama sve se bijeli u ožujku od V. scotophyìla, a tako i na 

 lapornom brijegu sv. Ivana u Lepoglavi. U našem Primorju ima 

 bijelaca oko Žaklja u dolini Rječine, gdje se lapor možno razvio, 

 a brao ih Lj. Rossi g. 1872, i u Dragi kod Bakra (Hire.) 



Prvu bijelu ljubicu našao je Vukotinović mjeseca travnja 

 g. 1854 (herbar br. 4498 c) kod sela Vukovca, na cesti što vodi 

 iz Križevaca u Novimarof. Toga je našašće tako iznenadilo, da 

 je o tome iste godine pisao u „Verhandlungen" zool, — botaničkoga 

 družtva u Beču, ljubicu točno latinski opisao, ali vrste nije od- 

 redio.* Kad je pak Vukotinović došao u Zagreb i obašao mu 

 okohcu, zadivio se bijelim ljubicama tako, da je o njihovim albi- 

 nima pisao u Radu akademije g. 1872 i g. 1878. Ovom prilikom 

 odredio je vrstu iz okolice križevačke kao V. alba Besser, opisao 

 jednu bjelicu iz Suseda i Žavera kao V. alba striala Vuk. i V. 

 odorata alba Neilr. Nu poslije se Vukotinović, upoznavši tipičnu 

 V. alba Besser, uvjerio, da ljubica iz Vukovca ne spada u ovu 

 vrstu i na cedulji napisao: „Viola scotopInjUa var. albiflora," 

 Isto takova mu se odala i zagrebačka V. odorata alba i V. alba 

 Besser kao V. scotophfjlla, što je takodjer u herbaru ispravio 

 i bijelocvatuću Ijuljicu, koju je našao u Tuškancu g. 1870 sre- 

 dinom aprila, odredio je kao V. scotopliijlla var. albiflora. 



V. Badensls Wiesbaur u Oesterr. bot. Zeitschr. 1874., 225. — 

 Synon. V. adulterina Godr. — Ovamo spada Vukotinovićeva V. 

 alba striata. 



„Ljubica ova ima potpuno bijeli cvijet, ima lišće kao i druge 

 bijele ljubice, ima vriježa, koje istodobno cvatu sa glavnom bilj- 



» Bd. IV., p. 91—93 



