30 169 



ipak rastu po Visiani-u (1. c. I. 154) u Dalmaciji, gdje ova pro- 

 Ijetnica krasi šumo na Velebitu, Beljaku i Blokova. 



Fritillaria Meleagris L. Oevijeće je crvenkasto ili žućkasto, 

 ukrašeno tamno -crvenim kockastim pjegama, zbog čega Nijemci 

 ovu bilinu zovu „Schachblume". Blizu Zagreba raste ova ugledna 

 biljka po vlažnim livadama kod Lekenika, gdje je Vormastini 

 20, svibnja godine 1881. našao i bijelaca, dočim ih nema u Vu- 

 kotinovićevu i Klinggraffovu herbaru. 



Pregledali smo generalni herbar i tu našli Fritillarlju iz 

 Kranjske (3 staništa) i Francezske (4 staništa), nu bijelo cvatućih 

 samo sa jednoga staništa. Na papiru leže tri cksemplara, što ih 

 je ubrao 15. maja 1882. A. E. Luhr kod Linda u Švedskoj. — 

 U nas cvate ova bilina mjeseca aprila. 



Lilium Martagon L. Hrvatska ima četiri vrste lijera : L. bul- 

 hiferuni L., L. CarnioUcum Bernh. L. Cattaniae Vis. i L. Mar- 

 tagon L. Sve su četiri vrste ugledne i prekrasan nakit ljetne naše 

 flore, pak je teško reći, koju ide prvenstvo. Najzanimiviji je kraj 

 s obzirom na njihove postojbine Gorski kotar, gdje rastu tri vrste, 

 uzpinjući se i na alpinske vrhove, dočim L. Cattaniae krasi 

 nekoje vrhove u Dalmaciji i na našem Velebitu. Ja sam ga našao 

 na Velebitskim Oštarijama uza šumske okrajke Jadičevca, a tu 

 su ga valjda sabirali i drugi botaničari. 



Koliko je nama poznato, najobičniji je u našoj flori L. Mar- 

 tagon (Türkenbund.) Vukotinović ubrao ga već g. 1852. oko po- 

 dora grada Kalnika, a ima ga u herbaru (br. 691) i iz gore Za- 

 grebačke od sv. Jakova. U Gorskom kotaru krasi šumske okrajke 

 Javorja, Padeža, Male i Velike Viševice i Debele kose; ima ga na 

 Tičjaku, Medvedjaku, u Smrekovcu podno Maloga Rišnjaka i na 

 Platku u hrvatskom primorju. S pušta se i do same morske obale 

 jer ga Reuss bilježi za šume medju Rijekom i Voloskom (dr. Neil- 

 reich: Nachträge zu d. Vegetationsverhältnissen v. Groatien. — 

 V^erhand. zool. — bot. Geselsch. 1869 Bd. IXX., p. 777.) Našao 

 sam ga i na Kozjanu kod Lepoglave, na Velikoj Ivančici i oko 

 [jobora. U Slavoniji raste na Papuku, na Lapjaku kod Velike, oko 

 izvora Veličanke, oko Požege (brao dr. Pavić), u šumama izmedju 

 Duboke i Jankovca, brao sam ga i na brijegu Dizdarevu kod 

 Kutjeva, a po Kitaibelu ima ga i Fruška gora u Srijemu. 



