34 173 



odvisi bez sumnje o aeiditetu odnosno alkaličnosti staničnoga 

 soka. Gdje je ovaj kiseo, antokijani su crveni, gdje je alkaličan, 

 boja im je modra. Ne možemo reći, kako ta mastila postaju i 

 koje im je znamenovanje ; jedanput se tvore sasvim konstantno 

 n. pr. u plodovima i cvijetovima različitih bilina, a drugi put se 

 vrlo često pojavljuju u inače zelenim dijelovima u tako različitim 

 prilikama, da iz njih nijesmo podobni zaključivati na uzroke i 

 uvjete njihova postanka. 



Eritrofil se primjerice u zelenim vegetativnim organima po- 

 javljuje kadšto samo u najranijoj mladosti tih organa, a poslije 

 ga nestane; drugi put napune se stanice lišća eritrofilom tek u 

 jesen, prije nego će lišće otpasti (Rhus, Ampelopsis) ; kad što 

 nadalje onda, kad nastaje hladno vrijeme, bez obzira na doba 

 godišnje; kadšto baš obratno, naime u bilju, koje živi na staniš- 

 tima suncu izvrgnutim i koje je na sjenovitim lakalitetima bez 

 eritrofila. Dalje razvije se eritrofd kadšto samo u ozleđenim ili 

 holesnim partijama; a najposlije tvorba eritrofila, odnosno anto- 

 kijana, u vanredno velikom broju slučajeva nije drugo, nego po- 

 Jav varijacije. Poznato je, kako od mnogih bilina, koje prvotno 

 ne imaju eritrofila, danas imamo sasvim crvenih varijeteta n. pr. 

 bukvu sa crvenim lišćem, ciklu, crveni krumpir itd., a zanimljivo 

 jn da obratno mnoge biline varijacijom eritrofil, odnosno anto- 

 kijan svoj mogu izgubiti, koje su ga prvobitno imale. To posvje- 

 dočuje primjerice veliki broj albina među bilinama, kojih su cvje- 

 tovi tipično crveni ili modri. 



Stoji li mnijenje Vigandovo, za koje govore i neka opaženja 

 rickova, da eritrotil postaje od bezbojnih Ireslovina, koje se nalaze 

 n stanicama, ne možemo odlučiti. 



Ako dakle bilina, a naročito crveno ili modro cvatuća, iz- 

 gubi eritrotil, bojadiše se ona u bijelo, no sada nastaje pitanje: 

 s kojih ga razloga gubi? 



I na ovo pitanje ne možemo odgovoriti, no botaničari na- 

 slućuju, da bi tome moglo biti uzrokom tlo i to ponajviše tlo 

 vapneno ili laporno." 



tome piše dr. Antun Pavić u pomenutom botaničkom listu : 

 Eri/thronimn Dens canis flore candido hat beinahe gnnz ver- 

 blüht. — Diese schöne Varietät befindet sich hier nur in einem 

 einzigen, eine Stunde Weges langen, aber schmalen, Jagodnjak 



