5 187 



Flora Croatica (p. 120.), a pò nioj i školske knjige, opisuje ovu 

 formu kao Potent illa vermi L. i kao takova u svim je herba- 

 rima botaničko-fizioiogijskoga zavoda. 



Isporedjujući i proučavaiući P. vernu uvjerismo se, da ne- 

 mamo pred sobom bilinu toga imena, već da je naša P. verna, 

 Potentina glandulifera Krasan in litt, apud Kerner: Vegeta- 

 tionsv. d. mittl. u. östl. Ungarns, etc. u. Ö. B. Z. XIX. (1869.), 

 p. 1G9. — Synon. P. gtandulosa Krasan u Ö. B. Z. XVII. (1867.), 

 p. 303., non Lindley-Zimmeter 1. c. p. 18. 



Pod P. glandulifera ide i P. filiformis Vili., (Klinggräff, 

 herb. br. 388.) za koju Vukotinović spominje da raste oko Za- 

 greba (Bad akad., knj. 34, 1876., poseb. odtis. p. 4.), kako je 

 i to potvrdio prof. Zimmeter pismom od 23. siečnja t. g., kad 

 smo ju poslali na uvid. U Vukotinovićevu herbaru sa jaraka iza 

 groblja sv. Petra. (V. 1875.) 



P. verna L. čuva se u generalnom herbaru sa Brennera u 

 Tirolu (1. Huter), i bilina je, koja raste u Švedskoj, Norvežkoj, 

 Laplandu, Oelandu, sjevernoj i sjevero-zapadnoj Busiji, na pra- 

 gorju Švicarske, u Tirolu, Solnogradskoj, Koruškoj i Kranjskoj, 

 uzpinjući se 2300—2800 m. visoko. 



Da je Linnéova bilina, koju je razposlao Kerner u Fl. 

 exsicc. Austro-hung., (br. 832) tipićka P. verna, potvrdjuje Li- 

 nneov herbar (po prof. Aschersonu), kao i njezin opis (Fl. Suecc. 

 edd. II. 1755.), p. 177. — Spec. plant., ed II. (1762.) p. 713. 



Spada li pod ovu vrstu petoprstac sa Velebita, Prologa, 

 Blokova (Fl. Gr.), treba tek dokazati, jer nemamo autentičnih 

 eksemplara u herbarima. 



Potentina, koju smo g. 1894. našh na Oštarijama, na Sla- 

 dovači, Sadikovcu, Velikoj Visočici u Lici, odala se kao P. au- 

 stralis Kras., koju u hrv. primorju zamjenjuje P. glandulifera, 

 a spada u kolo od P. rubens Zimmeter 1. c. p. 16. (P. opaca 

 Koch non L.) 



P, glandulifera Kras. razposlao je Kerner u Fl. exicc. 

 Austro-hung. br. 836. na svoje suradnike, a potrebnih 100 eksem- 

 plara sabrao mu oko Zagreba S. Vormastini. U generalnom 

 herbaru imamo bilinu iz Austrije gornje i iz Ugarske, a iz ruke 

 Bichtera i Janke. 



Potentina patula W. K. (Šestine; Vukotinović br. herb. 

 3837.) odredismo kao P. longifrons Borb. i nova je ne samo za 



