9 191 



Austr. (1831.) II. p. 342.; Koch. Syn. II. p. 471., gdje se spo- 

 minje C. falcatus kao „ C. hirsutus ß ciliatus" i Kerner : Abhän- 

 gigkeit d. Ptlanzengestalt etc. p. 13.) 



Ni obHkom komuške ove se dvije bihne ne razHkuju; one 

 bi kod C. falcatus imale biti „recurvo-falcata", ah su na istom 

 pojedincu srpaste, sabljaste, zavinute ili potpuno ravne, pak po 

 tome padaju i te razlike, a pada i njihova oprema. 



Komuške su u C. falcatus pobočke gole, a samo na svima 

 trepavasto-dlakave, kako su i naslikane u Waldstein-Kitaibelovu 

 djelu, jer su opisujući bilinu, imah valjda pred sobom taki 

 eksemplar. Poučno se to iztiče na Vukotinovićevim pojedincima, 

 što ih je Vukotinović ubrao 26. travnja 1882. u Šestinama, a idu 

 ovamo i oni iz Vratnoga kod Križevaca, što ih je Vukotinović 

 g. 1853. (herb. br. 3367.) označio kao C. elongatus W. et V. ali 

 poslije izpravio u C. falcatus. — U zagrebačkoj okolini na Pre- 

 križju (dr. Jirušj, oko Šestina, u Zagrebačkoj gori (Vukot.), na- 

 ročito uz put prama Kraljičinu zdencu na krčevinama (dr. Heinz), 

 na Stražniku kod Samobora (Vukot.), na stienama Planine (Vor- 

 mastini), oko Vidovca, Markuševca (Hire.) 



Cytisus supinus L. obična je vrsta grmića u okolini zagre- 

 bačkoj, a ide ovamo i G prostratus Scop., C. bisflorens Host, i 

 C. capitatus Jacq. (Fl. Gr. p. 17 — 19.), jer to nisu ino, nego u 

 različito doba godine cvatući pojedinci od C. supinus-a, kako 

 ćemo to dokazati u „Flori okolice zagrebačke". 



