Grafitit od Hambarišta kod Rogolja u Psunju. 



Grafitila ima u našoj domovini na više mjesta uprskana u 

 kristalinskim škriljevima kao nuzgredna primjesina i s toga za 

 rudarstvo bez ikakove važnosti. Jedino grafitit iz Psunja izkapali 

 su rudari neko vrijeme, ali i to je skoro prestalo radi prema- 

 lenih množina te rude. Grafitit pojavljuje se ovdje u sivim te 

 crnim grafitiličnim filitima, koji su u loj gori vrlo rašireni. Prof. 

 Kišpatić, koji je te filile opisao (Prilog geološkom poznavanju 

 Psunja. Rad jug. akad. Zagreb 1892. knj. 59. str. 8.) navadja 

 glede grafitila ovo: „Mi ih susrićemo (filile) na Hambarištu kod 

 Rogolja, gdje je u njima uložen dosta lijep grafitit, koji su jednoć 

 kopali, pa se jos vide stari rovovi i izvezen materijal. Sličan gra- 

 fitit nalazimo u filitu kod Ljuljajke prema Omanovcu", a kod 

 opisa grafititičnog filila od Hambarišta veli „na ovom mjestu, 

 koje leži uz Rašašku, nalazi se, kako sam već spomenuo, grafitit 

 uložen u crnom filitu, Ivoreć sad poveće leće, sad tanke pre- 

 vlake." 



Daljnjih podataka o lom grafilitu nisam našao, a isto lako 

 i o tom, kada je započelo i opet prestalo iskopanje grafitila 

 nemam vijesti. Materijal, koji je meni služio kod ovog opisivanja, 

 donio je prof. Kišpatić iz Psunja, a nalazi se sada u minera- 

 loškoj zbirci nar. muzeja. 



Ovaj je grafitit crno sive boje, masna opipa, a na prelo- 

 mim zrnat. Lupi se Ijušturasto, a lim nastale plohe su glatke te 

 oštra kovna sjaja. Ako ga u prah sataremo to on u plalinovom 

 limu u plamenu bunsenovog žiška lako i brzo izgori, a još laglje 

 u struji kisika, pri čem ostavlja znatnu množinu pepela. U ko- 

 madićima mnogo teže izgara. Ako prah ili sitne komadiće toga 

 grafitila na limu od platine navlažimo crvenom dimećom du- 



