2:^7 



Na pi'otilu vidi sa s lijevu brdu VcUki Sušec ili Veliki Zlieb, 

 koje sastoji od triadičnog dolomitnog vapnenca (7). Na dolomitu 

 leže oligocenske pjeskovitc i lisličave gline (0) sa ugljem (5). 

 Povrh toga leži litavsko vapno (4). Male gore sa lističavim ba- 

 denskim teglom. Litavac je pokriven naslagama lističavog sar- 

 matskog lapora, u kojemu se nalaze oba sloja sumpora (2 i 3). 

 Litavac uzdignut je zajedno sa ostalim mladjim slojevima sa sje- 

 verne strane te pada na jug pod kutem od 45". Lapor (sar- 

 matski), koji nosi slojeve sumpora je tamno pepeljaste boje a 

 ima debljinu od kojih 17 m. Sumpor se u njemu nalazi u dva 

 sloja, koja se medju sobom znatno razlikuju. Gornji sloj sumpora 

 pokrit je slojem jasno siva lapora, u kojem nema okamina i koji 

 je tako čvrst, da je kod kopanja zdolka (Stollen) svodjenje bilo 

 suvišno. U tom laporu uložen je usporedno sa slojnim plohama 

 vapnenac sa vlaknastom strukturom (Faserkalk mit Duten- 

 structur) " obliku nekoliko Centimelara debelih pruga. 



Gornji sloj sumpora je 10 — 40 cm. debeo, a sumpor je tuj 

 uložen u obliku gomoljastih kruglja i zrnja razne veličine u 

 prhkom crnkastom škrilju, U tom sloju nalazi se kadšto krista- 

 Hzovane sadre (Morlot: Jahrb. d. k. k. geol. Reichsanstalt. Wien 

 1850. L Jahrg. pag. 268—279).). Izpod gornjega sloja sumpora 

 slijedi sloj sa fosilnom faunom i florom, koji je radi bogatstva i 

 rijetkih oblika fosilnih ostanaka poznat po svem svijetu. Ovaj 

 sloj nije deblji od jedne stope, a sastojii od pepeljasto sivog 

 pješčanoga škrilja, koji je vrlo sitno zrnat i tvrd te ne šumi sa 

 kiselinama, a sumpora nema u njem ni traga. 



Pod ovim slojem nalazi se dolnji sloj sumpora u debljini 

 od 20 — 32 cm. Sumpor u tom sloju nije izlučen u krugljama 

 već je sa ostalom tamnosivom tvari pomiješan, te se iz nje samo 

 destilacijom dobiti može. Pod ovim slojem je ghnast crn bitumi- 

 nozan škrilj, do 30 cm. debeo, a bez fosilija i sumpora. 



Iz otvorenih jama vidi se, da sumpor nije u veliku daljinu 

 otkrit niti iskopan, i da se sumpor u opće u smjeru brazdenja 

 (Streichen) slojeva samo u daljinu od 2 stope do 4 hvati širi- 

 Ako smjerom brazdenja kopamo u sloju sa sumporom dalje, to 

 ćemo naići na kruglje, koje su sve siromašnije na sumporu, onda 

 na kruglje bez sumpora od mrke brašnate tvari, koja ne šumi, 

 ako je polijemo sa kiselinama, a napokon na kruglje, tamnog 

 bituminoznog vapnenca, koji je iznutra kristaličan. 



