nične su točke dveju različitih vrsta razuđeiiosti Balk. Poluoslf\'a. 

 Obala saveznog trapeza je relativno slabe artikulacije, vrlo često 

 prava, bez ikakve artikulacije; na njenoj zapadnoj strani ima 

 samo jedno rtasto poluostrvo. Stonski Rat, na istočnoj dva polii- 

 ostrva: Tračansko i Galipoljsko. Karakteristično je, da su polu- 

 oslrva severnog trapeza u raznim pravcima pružena : Stonski Rat 

 prema SZ., Tračansko ka I., Galipoljsko na JZ. Protivno ovome 

 je južni romb duboko razuđen i gotovo ceo razbijen u sekun- 

 darna poluostrva: Kalkidičko sa tri rtasta poluostrva, Magneziju, 

 Evbeju, koja je u stvari poluostrvo, Atičko i Peloponez sa četiri 

 rtasta poluostrva; na suprot prvima ova su sva jednako orienti- 

 sana prema JI. ili JJI. 



Usled značaja za oblik poluostrva Meduanski i Solunski 

 Zaliv su morali biti i sad su od najvećega značaja za komuni- 

 kacione, trgovinske i kulturne prilike poluostrva. Pomenuli smo, 

 da je iz centralnih delova poluostrva najbliži izlaz moru u dva 

 zaliva. Poznato je, da su svi glavni putevi Sr. Veka iz Srbije i 

 centralnih delova poluostrva vodili poglavito prema meduanskoj 

 pregibli (Dubrovački Drum, koji je vezivao Niš preko Stare Sr- 

 bije i Herzegovine sa Dubrovnikom ; Zetski Drum od Brskova 

 preko Zete do Bara, Budve i kotora ; Skadarsko-Prizrenski Drum) ; 

 to je i pravac kretanja trgovine i kulture, koja je iz Italije pro- 

 dirala na B. P. Via Egnatia vezivala je jadranske obale u do- 

 mašaju Meduanskog Zaliva sa Solunom ; taj je put bio i u Sr. 

 Veku a i danas je od velikog trgovačkog zamašaja. On je jedini 

 transverzalan put u južnom kraju, koji celo poluostrvo preseca i 

 morao je biti vezan za ove dve karakteristične tačke. 



Solunski Zaliv je imao isti značaj od najstarijih vremena 

 za centralne delove poluostrva; u novije vreme su njegovi uti- 

 caji i značaj veći, i jamačno će rasti. Pored osobitog položaja 

 u poluostrvu, njemu daju veću vrednost no Meduanskom dve 

 osobine : on je najdublji i najbolji zaliv poluostrva i južna je ka- 

 pija moravsko-vardarske udoljine, najzgodnije komunikacione li- 

 nije, koja osim toga proseca sredinom B. P. 



Takve komunikacione arterije nemaju i ne mogu nikad 

 imati periferiski delovi poluostrva, i ako bi imali bliže iz- 

 laze moru no .što je za centralne Solunski Zaliv, jer su 

 od mora ograđene ili snopom visokih planinskih grebena i 

 bila, kao Bosna i Herzegovina dinarskim sistemom, ili jedno- 



