24S 



stavnim skoro nigde ne prekinutim vencima kao Bugarska Bal- 

 kanom.^) 



Značaja za oblik B. P. a potome i za komunikacione, trgo- 

 vačke i kulturne prilike imaju u prvom redu Meduanski i So- 

 lunski Zaliv. Među njima postoji ova razlika. Ako se trgovina i 

 kultura po B. P. transverzalno kreću, biće im primorski centar 

 meduanski pregib, ako se kreću longitudinalno, u pravcu dužine 

 poluostrva, postajaše im Solun sve više primorska kapija. Ovi 

 pravci kretanja zavise od kulturnih prilika u oblastima, koje su 

 susedne B. Poluostrvu. Kad je tendencija kretanja prema Jadr. 

 Moru, biće komunikacioni i trgovinski centar meduanski pregib, 

 kad je prema Belom Moru- Solun. Nema sumnje, da noviji, oso- 

 bito intezivni razvitak srednjo-evropske kulture skreće u mno- 

 gome pravce komunikacije, trgovinskog i kulturnog kretanja na 

 Sever, i obale B. P. imaju u opšte manji značaj ; ali koliko ga 

 imaju, on se pokazuje ili ima težnju da se pokaže poglavito na 

 ovim dvema tačkama.'^J 



II. 



Obema osobinama u obliku B. Poluostrva uzrok su tek- 

 tonske prilike, koje su na tim mestima ili naročite vrste ili oso- 

 bito intezivne. 



Oko meduanskog pregiba sučeljavaju se dinarski orografski 

 pravac (SZ. — JI.) i albanski, i u meduanskom pristaništu mogu 

 se razmatrati ova dva ne samo geografska već i geološki različna 

 pravca. U oblast meduanskog pregiba spada obala od Bara do 

 .Drača, Meduan je samo centralna tačka njena. Na dinarskoj 

 .strani vide se pet venačnih nizova, koji su sastavljeni iz trijasa, 

 jure i krede. Leže između skadarske ravnice i Jadr. Mora. Prvi, 



^) Carigrad je bio u vizantinsko doba veliiii politički i kulturni centar, 

 i sada ima političkog značaja; osim toga mu je u zaleđu moravsko- marička 

 udoljina — zgodna komunikaciona linija. Ali usled toga, što leži periferiski i 

 što je suviše daleko od većine balkanskih zemalja, nikad nije bio od velikog 

 kulturnog značaja, više od političkog za istočne i centralne delove poluostrva, 

 nikad za severne i severo-zapadne. Po prirodi on nije određen da bude od ve- 

 likog uticaja na B. P. 



2) Trst i Rijeka, koji su poglavito u novije vreme dobili značaj, imaju 

 ga: 1. usled razvitka srednje-evropske kulture; 2. što se Jadr. More uvuklo u 

 kopno evropsko i najbliža je primorska kapija Srednje Evrope. Ali ni jedan ni 

 drugi zaliv nemaju i ne mogu imati značaja za B. P. 



