na kojem je jedan deo Ucinja, zove se Medra, najniži greben, 

 koji na Z. potone u dubinu Jadr. Mora, na I. u Zabojanu; 

 ostatak je ovog istočnog potonulog dela mala školja pred ušćem 

 Bojane. Drugi je greben Bijele Gore, koji takođe potone na Z. 

 a na I. se iz niske, aluvialne ravnice između Bojane i Drima 

 dižu oslcnjci kao školje. Srednji se greben zove Možura, koja 

 iz dinarskog' pravca povija u pravac I. — Z, u Zabojani, a tog su 

 pružanja i male školje na levoj strani Bojane, koje prelaze u du- 

 gačak, nizak greben M air em ezita između Bojane i Drima. Od 

 četvrtog se grebena sačuvalo najviše delova: počinju kršnim, 

 krečnjačkiin grebenom Va lo vicom, koja s I. zatvara barsko 

 pristanište Pristan i njegovo žalo Zaljev; od nje se prema -II. 

 diže nizak greben Goranske Ploče, koji posle malih školja u 

 Zabojani prodire sve do Zadrimlja, gde se završi grebenom 

 Malkakaričit Ali je karakteristika sviju ovih venačnih nizova, 

 da nemaju tačno dinarski pravac, već su u veliko povijeni u 

 pravac L— Z. Drukčijih je karaktera najviši, peti venac, koji se 

 diže neposredno sa obala Skadarskog Blata. Delovi mu se zovu: 

 Sozina i Sutorman, koji imaju pravac SZ. — JI., čist dinarski 

 pravac, zatim Lisin i Rumija pravca I. — Z., i na posletku 

 Tiuaboš i Rosaf (na kome je skadarski grad) pravca SI. — JZ. 



Prva četiri venačna niza sudaraju se pod tupim uglom sa 

 meridianskim, albanskim vencima i to u Zadrimlju; ovde se 

 dakle vidi rasovasto razilaženje planinskih venaca: prvi albanski 

 venci, koji se sukobljavaju s dinarskim, jesu Maj a v eis, Kal- 

 metit i Haj meli t. Najseverniji venačni niz pokazuje drugu 

 pojavu. On iz dinarskog pravca povije u metohiski i uz njega 

 pristanu i sa njim srastu u celinu albanski venci meridianskog 

 pravca. 



U uglu, u rakijama između ovih venaca. koji .se sučeljavaju 

 i srastaju, nalaze se kotline, koje imaju karaktere tektonskih 

 uvala. Prva je meduansko-jadranska dubina, najdubl.a kotlina 

 Jadr. Mora. Osobito je interesantan lakat, da Jadr. More, koje je 

 u svom severnom delu vrlo plitko, retko prelazi dubinu od 200 

 metara, ovde se spušta do dubine od 1590 m.: još je interesant- 

 nije, što se ova velika dubina nalazi upravo u rakijama sukob- 

 ljenih venaca. Drugu kotlinu čini prostrano, nisko žalo oko Bo- 

 jane i Drima, koje se zove Zabojana i Zadrimlje. Ima karakter 

 fluvialilne ravnice, koja je nanosima reka od mora oteta; poje- 



