251 



pošto mu je plamen slučajno prigodom prenosa plamenika pri- 

 maknut, prvi eksplodirao. Držim, da je uslijed eksplozije nastavši 

 tlak potisnuo sadrzinu staklenke, najme vodik, kroz odvodnu 

 cijev. Time je nastala od česti praznina u samoj staklenci, a is- 

 tisnuti vodik nadomjestio je iz vana zrak, koji je nahrupio kroz 

 otvor cijevi, gdje neprekidno plamećak gori i prouzročio time 

 drugu, glavnu eksploziju. 



Spominjem se slučaja, gdje je pokojni neprežaljeni drug moj 

 Margreitner otvorio vrata sobe, u kojoj je funkcioniralo ne- 

 koliko Marsliovih aparata i za tren je jedan od njih eksplodirao. 

 Tumačili smo si pojav onda — dakako na vrlo malo plauzibilni 

 način — tako, da je naglim otvorom vrata u sobi nastalo naj- 

 prije razređenje zraka, time, da je naglo izišao jedan dio vodika 

 iz staklenke aparatove, a čim se je tlak zraka povratio na pri- 

 jašnju mjeru, da je odmah udario zrak u staklenku aparata, te 

 da se je smjesa zraka i vodika u staklenci zapalila od nepre- 

 stano gorućeg plamenčića na kraju cijevi i tako došlo do eksplo- 

 zije. Danas si tumačim tadašnju eksploziju tako, da je struja 

 zraka prigodom naglog otvaranja vrata potisnula ili bolje pridu- 

 vala plamen susjednog aparata, koji se je nalazio u neposrednoj 

 blizini, do gornjeg otvora lijevka onog aparata, koji je eksplo- 

 dirao. Mislim u kratko, da je neznatna eksplozija vodika u lijevku 

 prouzročena slučajnim približenjem plamena, uzrokom eksplozije 

 čitavog aparata. Takvo približenje plamena skrivit će jedan put 

 neznalice eksperimentator, a drugi put izvest će ga i nagla struja 

 zraka u sobi, gdje se radi, a da ju analitik možda ni osjetio nije. 

 Cini mi se, da su „nepoznati razlozi" barem od česti u mojim 

 slučajevima razjašnjeni. 



Prof. dr. Bošnjaković. 



