A RESICZABlNYAI STÁJERLAKI ÉS KEMENCZESZKKI 

 SZÉNBÁNYA-TERÜLET HEGYSZERKEZETTANI VISZONYAI. 



Irta : Bene Géza bányászati főfelügyelő. 

 Az 1 — 2. ábrával. 



Stájerlakanina vidékén tudvalevőleg nagyarányii bányászat folyik az alsó 

 liász'ba tartozó széntelepeken. A bányászat eredete a XVIII. század utolsó éveire 

 vezethető vissza, és különösen mióta az 1855. évben az államkincstárról a szaba- 

 dalmazott osztrák-magyar államvasút-társaság tulajdonába ment át, ez a bányá- 

 szat nagy fejlődésnek indult. Ebből kifolyólag természetes, hogy a széntelepek 

 letelepülési viszonyai, úgymint a vidék egész hegyszerkezete épúgy a bányászok- 

 nak, valamint a geológusoknak figyelmét nagy mértékben foglalkoztatta. 



Erre vonatkozólag a szakirodalomban a legrégibb adatokat Kudeenatsch 

 JoHANN, volt kincstári bányamérnöknek «G e o 1 o g i e d e s B a n a t e r 

 G e b i r g s z u g e s» című, a bécsi tudományegyetem mathematikai osztálya 

 1856. évi gyűlésén előadott és S i t z u n g s b e r i c h t e d e r K a i s. A k a- 

 d e m i e d e r W i s s e n s c h a f t e n 1857. évi kötetében megjelent — cikkében 

 találjuk. Ez a mű valóban maradandó beccsű. Különösen majdnem minden változ- 

 tatás nélkül fogadható el az ezen munkához mellékelt átnézeti térképnek az a 

 része, amely az ú. n. stájerlakaninai ellipszist ábrázolja. ^ 



További adatokat találunk Fbanz von Schröckenstein volt államvasút- 

 társasági főmérnöknek «D i e g e o 1 o g i s c h e n V e r h á 1 1 n i s s e d e 8 

 B a n a t e r M o n t a n d i s t r i c t e £» című nnmkájában a Magyarhoni Föld- 

 tani Társulat Mimkálatai V-ik kötetében (1870), amelynek geológiai vonatkozású 

 része azonban részben teljesen elavult, részben pedig pusztán egy magasan röp- 

 ködő fantázia megnyilatkozása. Mindazonáltal elismerésre méltó az a hangya- 

 szorgalom, amelh^el ez a kitűnő bányász, de dilettáns geológus a s z é n t e 1 e- 

 pékre és az elvetésekre vonatkozólag tömérdek 

 sok adatQt össze gyűjtött. ]\riután futólagosan számos külföldi 

 geológus látogatta meg a vidéket, végre Társulatunk illusztris tagjának. Tiílegdi 

 EoTH Lajos m. kir. főgeológusnak jutott osztályrészül czcu vidéknek részletes 

 geológiai fölvételét végezni, ki ezen föladatát szokott alaposságával 1886. és 

 1887. években oldotta meg, miről a m. kir. Földtani Intézetnek 1880. és 1887. évi 

 jelentésében számolt be. T. Horn Lajos m. k. főbányatanácsos ezen jelentéseire 



1 V. ö. T. RoTH Lajos: Stájerlakanina közvitlen környi.'kr. .Ma^zy. kir. Fölilt. Intézet 

 évi jelentése 1890. évről. 



