A RESICZABÁXYAI STÁJEKLAKI ÉS KEMENCZESZÉKI SZÉXBÁXYA-TERÜLET. 13 



csak azon jellemző megjegyzést bátorkodom tenni, hogyha bármelyik, ebben 

 leírt lelőhelyet a természetben iöl akarunk keresni, a leírás nyomán mindig egye- 

 nest reáakadunk; ez nemcsak Stájerlakanina vidékére, hanem mindazon «bánsági» 

 vidékekre áll, melyeknek geológiáját Eoth oly mesterileg leírtai 



Ezen részletes geológiai fölvételek a 25/XXV. <(T e m e s k u t a s és r a- 

 V i e z a b á n y a és 25/XXVI. «K r a s s o v a és T e r e g o v a» címíí lapoknak 

 egy részén vannak ábrázolva, melyek 1903, illetőleg 1909. évben adattak ki és 

 melyekhez a szintén T. Roth Ija.toö által szerkesztett geológiai leírások is vannak 

 mellékelve. 



Roth adatai azután szakavatott kiegészítést nyertek Schréter Zoltán 

 dr.-nak «A d a t o k a nyugati k r a s s ó - s z ö r é n y i m é s z k ő h e g y- 

 ség déli részének hegyszerkezetéhez és Hegyszerke- 

 zeti vizsgálatok a krassószörényi hegységben* című 

 a Töldt. Int. 1910. és 1911. évekről szóló évi jelentéseiben és végül Schafarzik 

 Ferenc dr. legújabb, ide vonatkozó cikkében : (dv r a s s ó s z ö r é n y megye 

 a 1 a p h e g y s é g e kristályos paláinak revíziója p e t r o- 

 gráfiai és tektonikai s z e m p o n t b ó 1» a Földtani Int. 1913. évi 

 jelentésében. 



Ugyancsak nevezetes szénbányászatot űz az államvasút társaság a Pvesicza- 

 bánya melletti D o m á n y és K e m e n c z e s z é k (S?iekul) községekben. 

 Ezen bányák is a XVIII. század utolsó éveiben keletkeztek, és a bányaművelés 

 úgy mint az utóbbi időben végzett mélyfúrások oly rendkívüli zavarodásokat tár- 

 tak fel, hogy a vidék hegyszerkezete még ma is valódi geológiai talány. 



Domány és Kemenczeszék vidékét Halaváts Gyula vette fel és ezen rész- 

 letes geológiai fölvételeiről a Földt. Int. 1892. és 1893. évi jelentéseiben számol be. 

 Az ezen vidéket ábrázoló geológiai térkép, sajnos, még kiadatlan. Ugyancsak 

 Resiczabánya vidékére vonatkozik Schafarzik Ferenc dr.-nak fönnemlített 

 cikke. 



A teljesség érdekében felemlítem, hogy még a Földtani Közlöny XXI-ik 

 (1891.) kötetében én is közzé tettem egy cikkemet «A r e s i c z a -d o m á ni 

 liászkősz én bányák és környékének geológiai viszo- 

 nyairól* cím alatt, melyhez a dománi szénbányák keleti részének egy metszete 

 van mellékelve. Ezen igénytelen munkámban sok adat, amit abban leírtam, ma 

 is áll és egyebek közt mint később alkalmam lesz tüzetesebben okadatolni, egy 

 idegen vállalat Krassóalmás (Jabalcsa) mellett bizonyosan óvakodott volna 

 haszontalan kutatásokra tetemes összegeket kidobni, ha ezen cikkemnek a 298. 

 lapon lévő második bekezdésben foglalt adatait ismerte volna !^ 



A bányászati és méMúrási munkálatok különösen Stájerlakanina vidékén 

 számos oly ada4:.ot hoztak napfényre, amely vidékünk geológiai felépítésébe, 

 illetőleg azokra a rengeteg zavarodásokra, amelyeket a vidékünket felépítő kőzet- 

 sorozatok szenvedtek oly élénk világot vetnek, hogy ezúttal célszerűnek mutat- 



1 Miután 1885. év nyarától kezdve foglalkozom vidékünk bányageológiai viszonyai- 

 val, jelenleg rendelkezésemre álló adatok és tapasztalataim alapján szénbányászatunk 

 monográfiájának írását kezdtem meg. Ezen műnek egy része az, mit itt közlök. 



