80 TÁRSULATI ÜGYEK. 



Azt hiszem, hogy nemcsak a titkárság, hanem a mélyen tisztelt Elnökség 

 s talán Közgyűlés nevében is szólok, amidőn a Barlangkutató Szakosztály kipró- 

 bált, régi tisztviselői karát és választmányát a legmelegebben köszöntöm. Az a. 

 nemes buzgalom és ügyszeretet, amellyel a Barlangkutató Szakosztály tisztikara 

 és választmánya a természettudományoknak eme fiatal hajtását műveli, s más- 

 részt a felsorolt komoly tudományos férfiaknak közismert működése biztosíték 

 arra, hogy a Barlangkutató Szakosztály a magyar tudományos világban nemcsak 

 hézagot pótol, de lényeges szerepet tölt be. A Magyarhoni Földtani Társulat 

 valóban büszke lehet arra, hogy első szakosztálya ilyen tisztikarral és választ- 

 mánnyal indul jövendő vitjára. 



Végezetül elhunyt tagtársaink emlékének is szenteljünk néhány percet. 



Az 1915. év folyamán elhunytak : 



1. BoTHÁR Samu dr. : beszterczebányai városi orvos, «Zólyom vármegye 

 jó öreg doktorbácsija», 1915 október hónap 1-én. Beszterczebányán 184ő-ben 

 született. Középiskoláit Beszterczebányán, Pozsonyban és Selmeczbányán végezte. 

 Selmeczbanyán ismerkedett meg j\íikszáth Kálmánnal, akihez mindvégig hű 

 barátság kötötte. Az orvosi egyetemet Bécsben kezdette, ahol Hyrtl hírneves 

 professzort is hallgatta, majd Pesten végezte be. Orvosi praxisát Zólyomban 

 kezdte mint járási orvos, nőül vévén Hui.ley Vilmát, akit azonban 20 évi együtt- 

 lét után elveszített. A múlt század nyolcvanas éveiben Besztercebányán városi 

 orvosnak választották, s itt előszeretettel fogálalkozott geológiával. Ez időtájt 

 keletkezett ismeretsége Szabó József egyetemi tanárral és Szontagh Tamás 

 geológussal. Sokat köszönhet neki Besztercebánya városi múzeuma, amelynek 

 pénzéreratani és természetrajzi osztályát gazdag gyűjtéseivel támogatta. Tár- 

 sulatunk tagjai sorába 1885-ben Szontaoh Tamás dr. ajánlotta. 



2. DÉRER j\íiHÁLY m. k. főbányatanácsos múlt év október 22-én Budapesten 

 68 éves korában elhunyt. 



A turócmegyei Háj községben 1847 jan. 18-án született. A selmeci akadémia 

 elvégzésével 1871-ben a m. k. állami vasgyárak szolgálatába lépett. Nevéhez fűző- 

 dik a kisgarami zománcedénygyár létesítése. Libetbányán, Zólyombrezón, Vajda- 

 hunyadon egyaránt eredményesen működött, majd Budapestre az állami vasgyárak 

 központi igazgatóságába került, s ő rendezte be itt az első magyar acélírótoll- 

 gyárat. Dérer Mihály évtizedeken át a magyar vasbányák hivatalos szakértője 

 s becsüse volt, sajnos, hogy ezirányú munkái közül alig került valami a nyilvános- 

 ságra, s értékes tanulmányaiból csak a képviselőházi jelentések során olvashattmik 

 itt-ott egy-egy részletet. 



Társulatunknak 1874 óta állandóan tagja volt. 



3. Görgey Rudolf dr. bécsi mineralógus 1915 május 25-én, remén}'- 

 teljes ifjú korában hősi halált halt. A görgői és toporczi Görgeyek családjá- 

 ból származik, tehát távoli rokonságban van a nagy Görgeyvel is. Azonban 

 Bécsben születvén, már osztrák állampolgárnak érezte magát, s nyelvünket 

 sem ismerte. 



A fiatal tudós 1907-ben a híres Cornu társaságában a Faroer-szigeteken 

 utazott, majd Bécsbe visszatérve Ludwig laboratóriumában főkép ásvány- 

 elemzésekkel foglalkozott. Tanulmányait Bécsben s Heidelbergben tökéletesí- 



