TÁRSULATI ÜGYEK. 31 



tette, s efiyütt tanult Liffa Aurél s ]\íauritz Béla dr. tanár urakkal. ]\Iint a !)écsi 

 miiieralógiai intézet tanársegéde főkép az alpesi sótele])ek ásványaival í'oglalkuzott, 

 tanuhnányozta az elszászi Wittelsheim nemrég felfedezett kálisótelepeit, s erről 

 írt is a Káli 1913. évfolyamában ; 1914 tavaszán a Damaskusvidéki sóstavakat 

 tanulmányozta. Nagy krisztallografiai műve: a Poly halit 1915-ben jelent 

 meg. A háború kitörésekor a tiroli császárvadászok körében önként a tűzvonalba 

 kívánkozott s a San mellett, Rudnikon május 25-én hősi halált halt. (Becke: 

 Tschermak Min. Petr. Mitt. 33. köt. 1915. 11. füzet, Pag. 374-378.) 



Tagjaink sorába 1908-ban lépett Mauritz Béla dr. tanár úr aján- 

 latával. 



4. HuLYÁK Valér eperjesi főginmáziumi tanár 1915 február 26-án az északi 

 harctéren hősi halált halt. A sors különös szeszélye, hogy azon a napon érte az 

 orosz golyó, amidőn igazgatója a tanári státusban való előléptetését vele tu- 

 datta. A népfelkelő főhadnagy holttestét ott a harctéren temették el tiszttársai^ 

 s gyalulatlan deszkakoporsója felett Boroevics Szvetozár hadtestparancsnok 

 tartott búcsúbeszédet. 



Tagjaink sorába Liffa Aurél dr. 1900-ban ajánlotta. A Földtani Közlöny 

 1903. évi 33. kötetébe a szigligeti phillipsit, a gellérthegyi fluorit s a szobbi kalcit 

 kristálytani viszonyairól írt kisebb közleményt. 



5. Jex Simon, a Magyar Általános Kőszénbánya Eészvénytársulat tata- 

 bányai igazgatója 1915 november 2-án 53 éves korában elhunyt. 



Jex Simon Dobsináról származik (szül. 1862), s a Selmecbányái bányászati 

 akadémia növendéke volt. Szolgált a Brassói Bánya- és Kohóegylet petrozsényi 

 bányaüzeménél, majd a boszniai Dolnatuzlán ; későbben a szerbiai Kozla kőszén- 

 bánya üzemét vezette francia tőkepénzesek meghívására. 1893-ban a komlói 

 szénbányához tért vissza, s az ő nevéhez fűződik ezen liász széntelep feltárása. 

 1903-ban a Magyar Általános Kőszénbánya Eészvénytársulat bányászatának 

 szolgálatába lépett. Amiként közismeretes a mélyen tisztelt szaktársak előtt, 

 hogy Telegdi Roth Lajos tiszteleti tagunk fedezte fel 1895-ben a tatabányai, 

 eocén széntelepeket, ép oly ismert a bányászok előtt, hogy a 200 millió tonnára 

 becsült széntelep feltárása, s üzemének gyors fellendülése Jex Simon nevéhez 

 fűződik. 



Temetésén társulatunkat iglói Szontagh Tamás dr. másodelnök és Lóczy 

 Lajos igazgató tiszteleti tag urak képviselték. 



Rendes tagjaink sorába 1905-ben Róth Flóris bányaigazgató úr aján- 

 lásával lépett. 



6. Joós István az állami szénbányák központi igazgatója 1915 február 

 17-én 60 éves korában elhunyt Budapesten. 



A háromszékmegyei Kisborosnyón született 1855 okt. 17-én. 1876—1879 

 között a selmeci bányászakadémián tanult, 1882 óta a diósgyőri barnaszén- 

 bányászatnál szolgált. A diósgyőri barnaszéntelepeket fúrásokkal átkutatta, 

 majd Parasznya határában a Baross-aknát, s később a perecesi aknát mélyesz- 

 tette ; az utóbbi években pedig a nagybátonyi s ormospusztai bányákat telepí- 

 tette. A szénbányászat terén kifejtett működéseért 1910-ben a Ferenc József-rend 

 lovagkeresztjével tüntették ki, 1912-ben Andreics János helyébe az állami 



