TÁRSULATI ÜGYEK. 83 



eme vidék vnlkáiióiiásait, majd a texasi krétavidéket is tanulmányozta. Vissza- 

 térve, Berlinben 1909-ben a geológia s paleontológia magántanárává habilitálták, 

 s 1911-ig itt asszisztens gyanánt működött. 1911 májusában Német-Keletafrikában 

 a Tendaguru-exi)edicióban vett részt, s itt főkép morfológiai tanulmányokkal fog- 

 lalkozott. Ez iránj'ú működésének eredménye a Beitráge zur G e o m o r p h o- 

 1 o g i e und T e k t o n i k D e u t s c h-0 s t a f r i k a s (Wissenschaftliche 

 Ergebnisse der Tendaguru Expedition. Archiv für Biontologie III. Heft, 3. pag. 

 73—227) című alapvető s fényes elmére valló munkája. 



Az 1914. év tavaszán a porosz kultusznnniszter a «p r o f e s s z o r» cínnnel 

 tüntette ki, amikor nnnt koloniális-geológus a Német-Délnyugatafrikába köl- 

 tözött. Itt érte a világháború kitörése, s elzárva a nagy világtól 1915 június 

 havában tífuszban elhunyt. 



Endékét nn magyar szaktársak is kegyelettel őrizzük! 



10. Terlaxday Emil bencés áldozópap és főgimnáziumi tanár Eszter- 

 gomban 1915 április havában elhunyt. Örökítő tagjaink sorába Zimányi 

 KÁROLY dr. választmányi tag ajánlotta. Szakjára nézve fizikus volt, aki 

 azonban a kristályfizikával is foglalkozott. Több-kisebb közleménye is jelent 

 meg: «Zur Frage d. inneren Struktur der Kristalk» címen a Neues Jahrbuch 

 für Min. Geol. 1914. 1. Bd. 93. old., s az Annalen d. Physik 1912. évi 39. k. 

 1207. oldalán. 



11. TÉGLÁS GÁBOR nyugalmazott középiskolai főigazgatót az elmúlt vasár- 

 napon kisértük örök nyugvóhelyére. Brassóban 1848 márc. 30-án született. Iskoláit 

 Nagyenyeden és a budapesti egyetemen végezve, 1871-ben az akkor felállított 

 dévai állami főreáliskolához nevezték ki tanárrá, majd 1883-ban igazgatóvá. 

 Mint ifjú tanár Hunyad vármegye geológiai és természetrajzi viszonyaival foglal- 

 kozva, kutató kirándulásai közben a barlangok, az őskori cseréptöredékek és 

 római bányászeszközök keltették fel figyelmét. 1877-ben adta ki első nagyobb 

 munkáját : A k ő k o r s z a k i e m b e r n y o m a i Huny ad v á r m egyé- 

 ben cínnnel. ^íajd A d a 1 é k o k a z a 1 d u n a i z u h a t a g o k sziki a- 

 f e 1 i r a t a i h o z című művében a ^Iarsigli Lajos báró által 1640-ben hasztalan 

 keresett Gospodin-szirt feliratait tisztázta. A hunyadvármegyei történelmi és 

 régészeti társulatnak alapítása óta múzeumigazgatója volt, s mint ilyen Király 

 PÁLlal együtt vezette a sarmizegethusai ásatásokat s a várhelj'i amfiteátrum 

 feltárásait. 1894-ben a Hargita alján elvonuló Kakasbarázda s Ördögárok nevű 

 sáncokat tanulmányozta s a Limes dacicus udvarhelyi keleti szakaszát mutatta 

 ki. Barlangkutatóinkat érdeklő munkát írt az Erdélyi Érchegység 

 b a r 1 a n g j a i r ó 1 a Földtani Közlöny XX. kötetében (36—39. old.), valamint 

 a XXVI. kötetben (140 old.). 



^íunkásságának legmaradandóbb endékei az Erdélyi Érchegység őskori 

 bányászatáról írott nnmkái. amelyek a Földtani Közlöny és a Bányászati és 

 Kohászati Lapok hasábjain jelentek uk g. Világszerte elismert munkát végzett a 

 vulkoji Korábia és Botes római aranybányászata endékeinek felásatásával ; a római 

 bányászok sírhelyeit Lukács Béla költségén rendszeresen felásatva, nagybecsű lele- 

 tekkel gazdagította az archeológiát. A Korábia római bányászatáról 

 írott monográfiája az Archeológiai Közlemények 1890. évfolyamában jelent meg. 



FüMtani Közlöny XLVI köt 1910. 3 



