74 K pixPY MÓRIC 



eló'idéztetik lassú, de több stádiumot számító hatás következtében))^ 

 és «Lényegben a zöldkő módosulat solfatárai hatás. A trachitban a hasa- 

 dékokon indul meg a nagyfeszélyű gőzök s min- 

 denek felett a vízgőz feltódulása által.^ Szabó fel- 

 fogását a zöldkövesedésre azután lassanként általánosan elfogadták, de 

 később is akadtak egyesek, akik a propyhtot, mint önálló kőzetfajt, továbbra 

 is fentartották. Ezek közé tartozott a hírneves petrográfus Zirkel Férd. 

 is, aki még 1894-ben megjelent tankönyvében is a EicHTHOFEN-féle pro- 

 pylitnak jogosultságát vitatta. 



A tudósok nagy része a zöldkövesedést Szabó értelmezése szerint 

 általában a kőzetek kitörése után, a föld felszínén, posztvulkános hatások- 

 kal, a vulkáni exhalációkkal magyarázta. 



Messze vezetne, hogy mindazokat felsoroljam, akik Szabó magya- 

 rázatát elfogadták; közülök épen csak felemhtem Inkey BÉLÁt,^ Lind- 



GRENt* BÖCKH HuGÓt,^ WEINSCHENKet,^ KoSENBUSCHt,' KRUSCHt® és a 



legutóbbi időben LAZAREVicet,^ akik — Inkey és Lazarevió kivételével — 

 a zöldkövesedést az érctelérek mentén működött vulkáni utóhatásoknak 

 tulajdonították és annak előrehaladott stádiumának a kaolinosodást vet- 

 ték. Inkey és Lazarevió bár posztvulkános úton létrejöttnek tartják 

 a zöldkövesedést, annak lefolyását különválasztják a kaolinosodástól és 

 a telérek mentén csakis kaolinosodást fogadnak el. A zöldkövesedés lefolyá- 

 sának helyére és időpontjára azonban csak Inkey nyilatkozik. 



SchumacherI^ a brádi aranybányákról szóló 1912-ben megjelent 



^ Szabó József: Petrográfiai és geológiai tanulmányok Selmecz körnj-ékéről. peg. 

 131. (Földtani Közlöny 1878. VIII. 1-6 füzet.) 



* Szabó József: Selmecz környékének geológiai leírá,sa. (A m. tud. Akadémia III. 

 osztályának külön kiadványa. Budapest, 1891. pag. 312.) 



^ Inkey Béla: Nagyág földtani viszonyai. (A kir. m. term.-tud. társulat kiadása. 

 Budapest, 1885.) — De la rélation entre l'état propilitique des rochcs andésitiques et leurs 

 filons minéraux. (C. R. Congr. Intern. Géol. Mexico 1906.) - Megjegyzések dx. PAlfy 

 MÓR: Az erdélyrészi Érchegység bányáinak földtani viszonyai és érctelérei című munká- 

 jához. (Földtani Közlöny, 1912. XLII, pag. 737.) 



* LiNDGEEN, W. : Metasomatic Processes in Fissure Veins. (Transact. Am. In.-t. 

 of Min. Eng. Washington. February.) 



» BöcKH Huoó: Előzetes jelentés a Selmeczbánya vidékén előforduló cruptiv kő- 

 zetek korviszonyáról (Földtani Közlöny, 1901. XXXI. pag. 289.) 



* Weinschenk, E. : Grundzüge der Gesteinskundc. 1905 és 1906. 



' RosENBUSCH, H. : Mikroskopische Physiographie der massigen Gesteine. 1877. 

 pag. 299, 4-te Auflage 1908. II, 2. pag. 1102. 



■ Kbdsch, P. : Über primáre und sekundáre metasoniatische Processe auf Erz- 

 lagerstátten. (Zeitschr. f. prakt. Geologie. 1910. p. 165-180.) 



9 Lazabevi6, M. : Die Propylitisierung, Kaolinisierung und Verkicselung (Zeitschr. 

 f. prakt. Geologie. XXI. Jahrg. 1913. pag. 345.) 



10 Schttmaoheb, F. : Die Golderzlagerstátten und Braunkohlenvorkommen der 



