AZ EKUPC'IÓS KŐZETEK ZÖLDKÖVESEDÉSE. 75 



immkájában szintén elválasztja a zöldkövesedést a kaolinosodástól és a 

 zöldkövesedést KosENBUSCHnak a Fichtel-hegység elchloritosodott dia- 

 bázain tett megfigyeléseire támaszkodva, dinamometamorf hatásoknak 

 tulajdonítja. Lazarevic részletesen foglalkozik ScHUMACHERnek ezzel 

 a felfogásával és kétségtelenül helyesen mutatja ki, hogy az a zöldköve- 

 sedés magyarázatára el nem fogadható, már csak azért sem, mert az Érc- 

 hegység fiatal andezitjeit nagyobb dinamikai hatások nem is érték. 



A zöldkövesedésnek a felszínen való posztvulkános képzó'dését 

 Stelzner-Bergeat^ sem tartja valószínűnek, amikor azt írja: «Man wird 

 die Propylitisierung für eíne der Gangbildung koordinirte, nicht subor- 

 dinirte Erscheinung haltén und fragen düi'fen, ob etwa eine intensive 

 Durchgasung des aufsteigenden, teilweise verfestigten Magmás zu dessen 

 besonderer petrographischer Ausbildung . . . geführt hat.» 



Magam is azok közé tartozom, akik a zöldkövesedést a vulkáni utó- 

 működésnek a felszínen történt behatásával nem tudom elfogadhatólag 

 megmagyarázni. 1910-ben az Erdélyi Érchegységró'l megjelent munkám- 

 ban^ e kérdésről csupán ennyit írtam : «A zöldkövesedés lefolyását a Nagyág 

 környékén levő dácitoknál is épenúgy, mint az Érchegység többi fiatalabb 

 vulkáni kőzeténél, nem kizárólag a felületen végbementnek tartom, hanem 

 valószínűbbnek vélem azt, hogy a zöldkövesedés folyamata — legalább 

 részben — már a kráterben, vagy még mélyebben bekövetkezett. » Akkor 

 részletesen nem foglalkoztam e kérdéssel, mert felfogásom igazolására 

 még több megfigyelésre volt szükségem. Összevetve az Erdélyi Érchegy- 

 ségben tett észleleteimet a Nagybánya környékén végzett megfigyeléseim- 

 mel, most már határozottabban nyilatkozhatom e kérdésről. 



Mielőtt azonban ezt tenném, meg kell emlékeznem Sachs^ A.-nak 

 legutóbb megjelent közleményéről. Sachs a Stelzner-Bbrgeat és az 

 én — egymást nagyjában fedő — magyarázatunkról azt írja, hogy az 

 EicHTHOFEN felfogásához közeledik, amely szerint a propilit nem másod- 

 lagos, hanem primer kőzet és a zöldkövesedés lefolyására — úgy látszik — 

 hajlandó a mi magyarázatunkhoz csatlakozni, amikor ezt írja: «In der 

 Tat liegt ja auch hier dem Greisen gegenüber ein bedeutender Unterschied 

 vor: wáhrend die Umwandlung des Granits in Greisen vornehmlich lángs 

 der Spalten erfolgte, ist die Propylitbildung über den ganzen Gestein- 

 komplex hin erfolgt und diese Tatsache spricht ganz erheblich gegen die 



Rudaer Zwölf-Apostel-Gewerktchaft zu Brád. (Zcitf-chr. f. prakt. Geologie. Jahrg. 1912. 

 pag. 1-86.) 



^ Stelzner-Bekgeat: Die Erzlagerstátten. 1906. II. 2. pag. 1237. 



^ Páley Mór: Az erdélyrészi Érchegység bányáinak földtani viszonyai és ércte- 

 lérei. pag. 243. (M. kir. Földtani Intézet Évkönyve, XVIII. k. 4. fűz. p. 243.) 



'Sachs, A.: Über pneumatogene Erzlagerstátten. (Zentralblatt f. Mincral. etc. 

 Jg. 1915. pag. 501.) 



6* 



