76 D£ PÁLFY MÓRIC 



Umwandlung der Andesite durch aufsteigende Thermalquellen.» Sachs- 

 nak közleményére csupán annyi megjegyezni valóm van, hogy amint az 

 alábbiakból kitűnik,, az én felfogásom teljesen ellentétben áll a Kicht- 

 HOFENével és csakis annyiban van némi megegyezés, hogy bizonyos mér- 

 tékben a zöldköveket primer kőzeteknek tekinteni, de nem veszem külön 

 kó'zetfajnak, mint Eichthofen tette. 



Ezek után áttérek azoknak a jelenségeknek megbeszélésére, amik 

 a zöldkövesedésnek a felszinen történő' posztvulkános képződésével nem 

 egyeztethetők össze. 



1. Mindenekelőtt feltűnő, hogy oly helyeken, ahol a bányafeltárá- 

 sok valamely zöldköves andezit vagy dácitvulkán 

 kürtőjén keresztülhatoltak, a kürtő kőzetén a 

 zöldkövesből a normálisba egyetlen esetben sem 

 találjuk meg az átmenetet. (Brád mellett a Bárzahegy és 

 Muszári, Nagyág, Nagybányán a veresvizi és kereszthegyi altárna stb.) 

 A nagyági altárna a szorosan vett bányaterületen kívül három dacitkürtőt 

 keresztez a mediterránrétegek közepette. Ezekben a kőzetek különböző 

 megtartási állapotban vannak ugyan, de ugyanegy kürtőben a normá- 

 lisból a zöldkövesbe átmenet nincsen, amint azt Semper^ és Inkey^ gya- 

 nították. Ez az észlelés határozottan ellene szól annak, hogy a zöldköve- 

 sedést a greisenképződés mintájára a telérhasadékokból kiindulónak 

 tarthassuk. Annyival kevésbbé lehet a greiáen képződésével összehason- 

 lítani a zöldkövesedést, mert a greisen képződés mellett a telérektől nem 

 nagy távolságra rendszerint mindenütt megtalálják az üde ép gránitot, 

 míg a zöldkövek egész tömegükben át vannak alakítva. Hasonlóképpen 

 ahg találunk átmenetet a zöldköves és normáUs láva között. Az egyetlen 

 területet, ahol még leginkább gyanítható az átmenet, Nagyágon a Hajtó 

 nyugati lábánál láttam. Nem lehetetlen azonban itt sem, hogy a zöldköves 

 lávaár a normálissal közvetlenül érintkezik s az tűnik úgy fel, mintha 

 a kettő között átmenet lenne, 



2. Sok helyen lehet észlelni, de különösen a Bárzahegyen 

 a hogy a vulkáni kürtőben a telér falától már 10—15 cm-re is 

 csak Herminatelérnél és a rudai teléreknél, valamint Nagybányán is, 

 annyira zöldköves a kőzet, mint attól több száz méterre, 

 holott ha a zöldkövesedés telérhasadékból indult 

 volna ki, ezek mellett a telérek mellett, amelyek 

 igen gazdagok voltak, tehát azok mentén a vulkáni utó- 

 hatásnak is igen erősnek kellett lenni, ott kellene találni 



^ Sempeb: Beitráge zur Kenntnis der Goldlagerst&tten des siebenb. Erzgebirges 

 (Abhandl. d. Preuss. geol. Landcsanstalt. Ncuo Folge, Heft 33. Berlin, 1900.) 

 * Inkby: Megjegyzések, pag. 750. 



