78 D? PÁLFY MÓRIC 



5. A fennebbi észlelést különösen azért tartom fontosnak, mert a 

 zöldköves kőzetekben igen gyakran meglepő üdeségű földpátokat talá- 

 lunk még akkor is, amikor a színes elegyrészek már teljesen el vannak 

 bontva. Ezt a körülményt rendszerint azzal szokták megmagyarázni, 

 hogy az exhalációk a földpátokat nehezebben támadják meg, mint a szí- 

 nes elegyrészeket. Ezt a magyarázatot azonban nem lehet kielégítőnek 

 elfogadni, mert az az exhaláció, ami pl. a Büdösbarlang környékén a föld- 

 pátokat elbontotta, bizonyára zöldkövesítette volna a piroxéneket is, 

 hiszen Weinschenk és Böckh H. felfogása szerint, akik a zöldkövesedés 

 végső stádiumának tartják a kaolinosodást, azt kellene feltételezni, hogy 

 a kaolinos kőzetek környékén, ahol nem volt oly intenzív a vulkáni utó- 

 működés, meg lehet találni a kevésbbé átalakított zöldköves kőzetet is. 

 Ilyet azonban pl. a Büdösbarlang környékén nem találunk. 



6. Szabó a zöldkövesedést — mint láttuk — a hasadékok mentén 

 főleg vízgőz által létrehozott elváltozásnak tartja. A hazai kaolin elő- 

 fordulások környékén, pl. Nagymihály, Beregszász vidékén, valamint az 

 Eperjes-Tokaji hegységben levő riolitkaolinok mellett teljesen normális 

 kőzeteket találunk, jóllehet a kaohnosodást ezeken a területeken is hidro- 

 termális hatásokra kell visszavezetni, sőt a színes elegyrészek teljes szét- 

 bontása miatt talán még szolfatára működést is feltételezhetünk. A hidro- 

 termális hatásokat azonban kétségtelenül ki lehet mutatni a kőzetekben 

 gyakori opálos infiltrációkból. 



7. Vannak olyan zöldköves andezitek is, amelyek környékén egyál- 

 talán nyomát sem találjuk az egykori vulkáni exhalációknak, nemhogy 

 érces telérhasadékok lennének, sőt még a kaolinos módosulat is hiányzik. 

 Ilyenek pl. Visegrádon felül a Duna jobbpartján a Mátyáshegyi, Dobos- 

 hegyi, Lepencei stb. piroxénandezit-előfordulások, melyeknek mikrosz- 

 kópi szerkezete is teljesen olyan, mint az érctelérek szomszédságában 

 levőké. Földpátja ezeknek is aránylag üde a piroxénekhez viszonyítva, 

 amelyek már részben vagy egészen zöldkövesedve vannak, Piritimpreg- 

 náció e kőzetekben hiányzik. Hogyha ezeknek a kőzeteknek átalakítását 

 a felszínen vulkáni hatások végezték volna, kétségtelen, hogy e hatások- 

 nak valamelyes nyomára reá kellene akadnunk. 



8. Ellene mond a felszínen való átalakulásnak a 

 kőzettani vizsgálat is, amelyből — mint később látni fog- 

 juk — kitűnik, hogy bár a zöldköves és normális kőzetek kémiai 

 összetételében az eddigi elemzések szerint lényeges különbség nincsen, 

 mégis az ásványos összetételben a különbség felismerhető. Míg ugyanis 

 a zöldköves piroxénes andezitekben majd mindig találunk amfibolt és 

 koirodált kvarcot, sőt az erdélyi Érchegységben biotitot is, addig a kör- 

 nyező normális piroxénes andezitekben ezek az ásványok alig fordulnak elő. 



A normális kőzetek alapanyaga hialopilites, a zöldköveseké allo- 



