92 m SZENTPÉTEKY ZSIGMOND 



kőzeteinek előfordulását térképvázlatokon is feltüntettem.^ Ezekben az érteke- 

 zésekben világosan kimutattam, hogy a Toroczkói hegység ezen 

 ÉK-i részében melafir egyáltalában nem fordul elő. 



Kőzettani felvételeim közben azonban jóval tovább délre, egészen Toroczkó- 

 Gyertyános— Nyirmező tájáig eljutottam, addig, ahol ez a mezozoos eruptivum 

 ideiglenesen egészen eltűnik a fiatalabb képződmények alatt. Ezen a végtelenül 

 érdekes és változatos középső részen : a székelyhidasi hegyvidéken két kis helyen 

 már ráakadtam a melafirra. 



Az egyik előfordulás, melynek kőzete augitmelafir. Székelyhidastól 

 Ny-ra a Spojel-patakban van, ahol a Vurvu Chicujet alatt a patak mély bevágá- 

 sában vagy 50 m hosszúságban látható. Köröskörül piroxénporfirittufa és konglo- 

 merát rétegek övezik, melyek jól láthatólag takarják az előfordulást. 



Sötétbarna, helyenként kissé zöldes árnyalatú a kőzet, benne elég bőven 

 látunk 5 mm-ig emelkedő feketés augitkristályokat. Tömöttsége 2*802. Alap- 

 anyaga interszertális, túlnyomó része augit és plagioklász kristálykákból, kis része 

 eredeti üvegből áll. Porfiros ásványa a nagyon bőven kivált augit, melyhez kevés 

 mikroporfiros magnetit járul. Az eredeti üvegbázis, amely legtöbbnyire csak 

 igen kicsiny szögletes terekre szorítkozik, utólagosan majdnem mindenütt zöldes 

 klorittá alakult. A klorit e helyeken végtelen parányi pelyhek és szálacskák ren- 

 detlen halmaza, csak elvétve találjuk valamivel szabályosabb: tökéletlen szfero- 

 htos halmazokban. A kloritban a hozzá itt-ott társuló agyagos és limonitos ter- 

 mékeken kívül előfordulnak barnás kerekded vagy kissé hosszúkás globulitféle 

 szemecskék, melyek szabálytalan halmazokat, ritkán gyöngysorszerű képződ- 

 ményeket formálnak. De előfordulnak apró barnás vagy színtelen merev vagy 

 kissé meghajolt krisztallitek is, melyek néha el is ágaznak. Egyébként ezt az 

 átkristályosodó üveget a legtöbb helyütt borítja az augitból származó, mindig 

 valamivel nagyobb területen összefüggő klorit, úgy hogy csak ott lehet igazán 

 vizsgáhii, ahol földpátlécek között van és piroxén nincs közelében. A plagio- 

 klász hosszúkás lécalakú vagy rövidebb téglaalakú kristályokban, ritkán apr6 

 szemcsékben jelenik meg. Nagysága 20—30 ju-tól 0*5 mm-ig emelkedik. Alakja 

 csak ott nem idiomorf, ahol nagyobb halmazokban van. Ahol augittal együtt van, 

 főleg azokon a helyeken, ahol az augit az m'alkodó, nagyon jól látható, hogy az 

 augitnál régebbi kiválás s csak igen ritka eset, hogy ilyen helyeken úgy az augit, 

 mint a földpát hipidiomorf. Majdnem mindig ikersávos, rendes ikertörvénye az 

 albit, szórványos a karlsbadi, mely főleg csak a szélesebb lemezeknél fordul elő, 

 így a perikhn is. Ezenkívül, különösen a lécalakú kristályok, különböző szögek 

 alatt keresztben is átnövik egymást. A zónás szerkezet is elég gyakori, mindig 

 bázisosabb belső maggal. A földpát kikristályosodása tehát hosszú ideig tarthatott. 

 A földpát fajtáját tekintve, az mindenütt megállapítható, hogy bázisosabb plagio- 



^ A Koppándi hasadék környékének eruptivus kőzetei. M. orv. term. vizsg. XXXII. 

 vánd. gy. Kolozsvár 1913. — A Túr— Toroczkói eruptivus vonulat északi felének kőzettani 

 viszonyai. Geol. íérképpel. Kolozsvár 1904. — Az aranyosszéki síkság nyugati határhegy- 

 sége. Kolozsvár 1904. — A Túr — Toroczkói erupt. vonulat Borrév— Várfalva— Csegez 

 és Toroczkó közé eső részének kőzettani viszonyai. Geol. térképpel. Kolozsvár 1906. — 

 Albit oligoklászkőzetek a Túr— Toroczkói hegységből. Kolozsvár 1913. 



