A MELAFIR ÉS SZEREPE AZ ERDÉLYI ÉRCHEGYSÉGBEN. 93 



klász, ahol pedig közelebbről meghatározhattam, ott 1 n b r a d o r, 1 a b r a d o r- 

 andezin éslabradorbytowni t-nak bizonyult. A közelebbről meg nem 

 határozható földpátok is többnyire nagyobb szögek olatt sötétednek, átlag 21* 

 alatt (40 eset középértéke, köztük gyakori a 30° körüli). — A földpát általában 

 meglehetős üde, csak kevés helyütt találtam szürkés agyagos elváltozást. Zár- 

 ványa főleg apatit, vasérc és alapanyag, repedéseibe klorit húzódott be. Az alap- 

 anyag a u g i t-kristályai általában kisebbek a plagioklászénál és uralkodólag 

 hipidiomorfok, de előfordulnak egyes idiomorf hosszúkás oszlopok is. Helyenként 

 nagyobb csoportokban gyűlnek össze. Ügy az alapanyagban levő, mint a porfiros 

 aagit világos színű, nagyon halvány barnás. A porfiros zömök kristályok, vagy 

 ritkán hosszabb oszlopok meglehetősen korrodáltak. Az iker a harántlap (100) 

 szerint nem gyakori jelenség, kétszeres, ritkán többszörös ikrek. Ng^c-vel 40° 

 körül van, tengelyszöge pedig kb 60°. Zárványai apró alapanyagrécsecskék és 

 vasércszemcsék. Az augit sok esetben elváltozásnak indult, kloritos keret veszi 

 körül vagy teljesen azzá is változott. Ez a széles lemezeiben is rostos, szálas klorit- 

 f eleség, amely mindig kimutatható, hogy augitból származik, zöldesszinű, pleo- 

 clii-oizmusa meglehetős erős : ng = sötétzöld, nm = sárgászöld, np = h?lvány 

 zöldessárga, optikailag negativ, tengelyszöge 50—70° körül van. Ezekben a klorit- 

 lemezekben augitreliktum és kevés titanitszemecske is akad. Az alapanyagban 

 helyenként igen halvány zöldes uralitféle (aktinolit) amfibolszálacskákat és lemez- 

 kéket látunk, amelyek az apró augitszemcsék csoportjai alól nyúlnak ki s rendesen 

 össze-vissza kuszált halmazokat alkotnak. A kevés m a g n e t i t majdnem 

 mindig üde, csak kevés helyütt kezd limonitosodni, hozzá apatit is járul. 



Elég gyakori zárványai e kőzetnek az apró kvarchalmazkák, melyek leg- 

 inkább zúzott szemcsékből állanak s olykor klorittal társulnak. Van ezeken kívül 

 egy nagyobb (4 mm) ilyen kvarcit féle (kloritos kvarcfillit?) zárvány is. Elő- 

 fordulnak azután elég bőven igen apró kvarc-mandulák is. 



Ezt az augitmelafirt a kolozsvári egyetemi Ásvány- és Földtani Intézet 

 vegytani laboratóriumában Kiss Ernő dr. 1911-ben meg is elemezte. Az elemzés 

 adatai a következők: 



Eredeti elemzés : 



SiO^ 48-10 



Al^Os 14-84 



FeoOs 4-27 



Feb .5-05 



MgO 7-24 



CaO 11-06 



Na^O 4-00 



K^O 1-28 



-f fígO 2-61 



-H^O 0-96 



99-41 



