A MELAFIR ÉS SZEREPE AZ ERDÉLYI ÉRCHEGYSÉGBBN. 



95 



alkalikus, 2. gyenge alkalikus, 3. alkálikálcikus csoport közül melyikbe illik, azt 



látiuk, hogy a két utolsó között van ; 



•* Al C Alk 



alkálikálcikus kőzetek középérteke 13 13 4 



1141 augitnielafir 10"5 14 5-5 



gyenge alkalikus kőzetek középértéke 11*9 11"2 6*9 



Ha azonban az alkálikálcikus kőzetek e nemű értékeinek végső határait 

 vesszük, akkor határozottan inkább ide tartozik, mint a gyenge alkalikus sorba. 

 Az amerikai rendszer szerint az ideális ásványos összetétel és a rend- 

 szertani helyzet a következő: 



Ortoklász 7 '23 Olassis III = Salfeman 



^Ibit 18*26 Ordo 5. = Gallar 



Auortit 29-47 Rang 4. = Auvergnas 



Hipersztén 14*87 Subrang 3 = Auvergnos 



Diopszid 19-66 



Magnetit 6-03 



95-52 



tehát az aiivergnei bazalttal (N. Jb. 1869. p. 657) jut egy helyre. 



A valóságos ásványos összetételben (modus) a kiszámítható három eredeti 

 alkotórésznek a viszonya a következő: 



^046^^54 43-3 



Augit 55-0 



Magnetit 1'7 



Egy másik melafir előfordulás Oláhrákos falu 

 melleti van, a templomtól Ny-ra vagy 1/2 km távolságban. Itt a Rákosihegyről 

 (Vrfu Bedeleu) egy mély árok, az ú. n.. Ráripatak (Pareu Rarici) fut le, melynek 

 mély feltárásában a hatalmas piroxénporfirit tömeg alatt gömbös elválású szpihtes 

 augitdiabáz és diabázporfirit jat a felszínre és vagy 14 km hosszúságban követ- 

 hető a patakon felfelé. A diabázgömbök vizsgálása közben találtam rá az ezektől 

 a típusos mandulakövektől merőben eltérő o li vi n m el a f i r-ra, amelynek 

 előfordulására nézve összes tapasztalataim arra mutatnak, hogy zárványképen 

 jő elő diabázban.^ 



Elég üde külsejű fekete színű csillámló kőzet, amelynek szabad szemmel 

 is látható alkotórésze mindössze kevés sárgászöld olivinkristály és 2 apró kalcit 

 mandula. Alapanyaga plagioklászból s valamivel több augitból áll, belőle elég 

 sok, 2 nnn-ig emelkedő augit és olivin van porfirosan kiválva. A porfiros ásványok, 

 főleg az augitkristályok sajátságos módon majdnem mindig kisebb-nagyobb 



1 Ezt a geológiailag különösen érdekes helyet két ízben látogattam meg (1907 és 1911 

 azért is, hogy az itt előforduló bázisos diabázfajtákból minél bővebb anyagot gyűjteek 

 csak második ottlétemkor akadtam rá egészen véletlenül a melafirra. 



