A HEGYES-DRÓCSA ERDŐSÉGEINEK TALAJA. 107 



SÍO2 . 



Fe,0, . 

 FeO .. 

 MijO .. 

 CaO . . . 

 Na^O . . 

 K^O . . . 

 E^0 + 

 H^O-. 

 TiOo 



P201 



M710 



Organikus anyag. . . . 



összesen 99-95 100-19 



Molekuláris százalékokra átszámítva (az összes vasat mint FggOj-at véve 

 számításba, a talajnál előbb hygroskópos víz és humuszmentes anyagra számítva 

 át az elemzés adatait) : 



Granitit Talaj 



SiO^ 78-50 81-82 



Al^Os 14-48 8-99 • 



Fe^Os 1-96 1-83 



MgO 0-80 1-00 



CaO 0-89 0-67 



Na^O 3-49 2-83 



K^O 3-43 2-25 



TiO.^ 0-39 0-45 



P^O^ 0-04 0-05 



MnO 0-02 0-11 



összesen 100-00 lOO'OO 



A másik talajt a Cioca lui Adamon (Adámcsúcson) gyűjtöttem mintegy 

 550 m t. f. magasságban, az előbbi helytől légvonalban hat kilométerre nyugat 

 felé a gerincen. Az erdőt itt tölgy- és gyertyánfák alkotják. A talaj színe jóval 

 sötétebb szürke, sötét barnába játszó árnyalattal. Szerkezete morzsás, réteg- 

 zettséget szintén nem nmtat. Vastagsága 30 — 40 cm, alatta egy sötétszürke, 

 igen aprószemű, palás struktúrát mutató kőzet van, melyben szabad szemmel 

 nagyobb epidot kiválások láthatók. Mikroszkóp alatt biotit, ortoklász, elpusz- 

 tult plagioklász, epidot, alárendelten magnetit, apatit, zirkon észlelhetők. Ural- 

 kodó az igen apró kristályokban kivált biotit, kontúrjai szabálytalanok, pleo- 

 kroizmusa intenzív, a világos fahéjsárgától a sötétbarnáig, tengelyszöge igen 

 kicsiny. Sok helyütt kloritosodott. Az orthoklász allotriomorf szemeket képez, 

 zavaros, de mégis kevésbbé elváltozott, mint a plagioklárfz, amely majdnem 

 teljesen elpusztult, rovására epidot keletkezett, mely egész fészkeket képez, de 



8* 



