A HEGYES-DEÓCSA ERDŐSÉGEINEK TALAJA. 109 



sége alig változott ; ;i graiiitit talajánál a calciumoxyd és magnéziumoxyd raeriiiyi- 

 sége közelítőlpg változatlan. A niinette talajánál a vasoxyd mennyisége kevéssé 

 niegfogyott, a kalcinnioxyd tartalom nem igen változott, ellenben a magnézium- 

 oxyd meíinyisége jóval kevesebb, mint a kőzetben. Ez a jelenség a kőzet magas 

 biotit tartalmával függ össze. 



Az analízis nyújtotta kép megegyezik a mállásról való mai felfogásunk- 

 kal, amely szerint az alkalialumoszilikátok (p. o. földpát) mállását a víz és a 

 szénsav hatására úgy fogjuk fel, hogy az alkalialumoszilikát vízben való feloldá- 

 sakor hydrolysist szenved, a lehasadó alkáli ion a szénsavval egyesül és mint al- 

 kalikarbonat kilugzódik, az alumosilicat ion pedig tovább hasad szabad alumínium 

 hidroxidra és kovasavra. Ezen gel állapotban keletkező vegyületek közül a ko va- 

 sa vgel savanyu közegben stabil, a mállási termékben megmarad, míg az 

 aluminiumhydroxyd, valószínűleg a humuszhoz kötve, pseudooldat formájában 

 kilugzódik. Ezen csak nagy vonásokban ismert folyamat eredménye tehát egy 

 kovasavban gazdagabb, aluminiumoxydban és alkaliákban szegényebb termék 

 lesz. Ugyanezt a képet adja a talajaink elemzése. 



Hogy közelítő képet nyerjünk az így kilugzott basisoknak a kőzetre vonat- 

 koztatott százalékos mennyiségéről, kiindulhatunk ezek alapján abból a feltevés- 

 ből, hogy a savanyú közegben végbemenő mállásnál az elmállott anyagból sza- 

 baddá vált kovasav mind felhalmozódik és vonatkoztassuk úgy a kőzetben, mint 

 a talajban a hasisokat a kovasavra, mint egységre. Ekkor a következő adatokat 

 kapjuk: 



Granitit Talaj diff. Minette Talaj diff. 



SiO^ 100 100 - 100 100 - 



Al^Os 13-3 11-0 2-3 23-4 IS'O 5-4 



FcA 2-5 2-2 0-3 5-7 4-6 l'l 



^"^ I 2-2 2-0 0-2 16-3 ll'S 4'8 



MgO í 



Na^O 



KoO 



6-2 2-6 13-4 7-8 5-6 



5-4 16-9 



A táblázat tanúsága szerint a kilugzás a bázisokban gazdagabb minette 

 talajánál jóval nagyobb fokú, mint a granititénél. Érdekes, hogy a kilugzott 

 alkáli molekulák száma mindkét talajnál közel ugyanannyi, mint az aluminium- 

 oxydé, vagyis ugyanolyan arányban lugozódtak ki, amilyenben a földpát mole- 

 kula felépítésében résztvesznok. A kalcium- és magnéziumoxyd kilúgozása a 

 granitit talajánál jóval csekélyebb fokú. mint a biotitban gazdag minetténél. 



A talajok jellemzésére az agrogeologusok a talaj sósavas kivonatának 

 összetételét is felhasználják. A sósavas kivonat készítésére ajánlatba hozott 

 eljárások közül legcélszerűbbnek látszik Hilgaed módszere, a mely módszert 

 SiGMOND Elek műegyetemi tanár általános, internacionális használatra aján- 

 lott. A granitit talaját ezen módszer szerint is megelemeztem. Mielőtt az elemzés 

 adatainak discussiójába bocsátkoznék, tisztáznom kell azt a kérdést, mely része 

 a talajnak oldódik a sósav^^al való extrahálásnál. Ennek eldöntésére megiszapol- 



