110 DS BALLENEGGER RÓBERT 



tam Úgy a talajt, mint a sósavval való kezelés után nyert maradékot. Az iszapolás 

 előtt a humuszt a talajból Grandé au eljárása szerint kioldottam, úgy hogy 

 iszapolásra a humuszuifiites anyag került, a számok tehát így közvetlenül össze- 

 hasonlíthatóak. Az eredmény a következő: 



szemcsenagyság Granitit talaja BCl kezelés után oldódott 



>0-2 mm 16-25 | „.„„ _«.^ 



0-2-0-02 40-82 | '' ^' ^'^^ 



0-02-0-002 27-57 21-70 21-3% 



<0-002 12-10 2-31 81-1% 



oldódott — 1-1-68 



humusz 3-26 3-26 



100-00 100-00 



Az oldás tehát a finomabb részekre szorítkozik és pedig a legfinomabb 

 részekből, az ATTERBERG-féle «Rohton»-ból, amelynek részecskéi már oly kicsi- 

 nyek, hogy vízben kolloid sajátságokkal bíró suspenziót alkotnak, 81*1% 

 oldódott, a kőlisztből 21*3% oldódott, míg a finom és dm'vább homokot a sósav 

 nem támadta meg számbavehetően. A kis többlet, mely itt mutatkozik, az isza- 

 polásnál elkövethető kísérleti hibák határán belül van. Ennélfogva azt mondhat- 

 juk, hogy a sósavas kivonat összetétele nagyjában a mállásnál visszamaradó 

 kolloid sajátságú nyers agyag összetételének felel meg. 



A sósavas kivonat összetétele a következő: 



% Mol. % 



SÍO2 5-54 51-75 



Al^Os 3-50 19-22 



Fe/\ 3-92 13-72 



McjO 0-40 5-.59 



CaO 0-43 4-30 



Na^O 0-08 0-73 



K^O 0-40 2-38 



TÍO2 0-18 1-26 



P/)^ 0-10 0-39 



MnO 0-08 0-66 



Összesen oldódott 14*63 lOO'OO 



Ha az aluminiumoxydra, mint egységre számítjuk az adatokat, a követ- 

 kező számokat kapjuk: 



2-69 SÍO2 AI2O3 0-71 Fe^Os 0-51 {Ca, Mg)0 0-16 {K, Ná)zO 



melyek azt mutatják, hogy a mállásnál keletkező «nyers agya<^)> ahnniniumox}d- 

 ban és vasoxydban gazdag termék, a felépítésében szereplő hasisok nagyobb tö- 

 megét az alkáli földfémek oxydjai alkotják, míg az alkaliák nagyon megfogjnak. 

 A 'SiGMOND Elek által ajánlatba hozott új terminológia szerint a sósiivas 

 kivonat összetétele a következő táblázatban állítható össze : 



